печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
27.12.2018 слідчий суддя Печерського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у місті Києві заяву прокурора відділу прокуратури м. Києва ОСОБА_3 про роз`яснення ухвали слідчого судді Печерського районного суду міста Києва від 04 жовтня 2017 року у справі № 757/42568/17-к, -

В С Т А Н О В И В :
Ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 04.10.2017 скаргу адвоката ОСОБА_4 , який діє в інтересах ОСОБА_5 на бездіяльність прокурора прокуратури м.Києва ОСОБА_6 , яка полягає у не розгляді клопотання - задоволено, та зобов`язано прокурора прокуратури м.Києва ОСОБА_6 у кримінальному провадженні №0000593, розглянути клопотання адвоката ОСОБА_4 , який діє в інтересах ОСОБА_5 про закриття кримінального провадження №0000593, по суті відповідно до ст. 220 КПК України.

05.12.2017 прокурор відділу прокуратури м. Києва ОСОБА_3 звернулась до суду заявою про роз`яснення ухвали слідчого судді Печерського районного суду міста Києва від 04 жовтня 2017 року у справі № 757/42568/17-к, мотивуючи тим, що органу досудового розслідування не зрозумілий статус особи, клопотання якої необхідно розглянути.

У судове засідання учасники процесу не з`явились, про розгляд заяви повідомлялись належним чином, заяви, клопотання або письмові заперечення не були подані, про причини неявки до суду не повідомлено.

Статтею 22 КПК України передбачено, що кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.

У відповідності до положень ст. 26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та спосіб, передбачених цим Кодексом.

Зважаючи на ці положення закону та враховуючи принцип диспозитивності, суд визнав можливим прийняти рішення по суті скарги у відсутність не з`явившихся осіб, на підставі наданих доказів.

Вивчивши заяву, дослідивши матеріали провадження приходжу до наступного висновку.

Так, з матеріалів клопотання вбачається, що наявні ризики, передбачені ст. 177 КПК України не зменшились, а відтак слідчий судді дійшов до висновку про застосування до підозрюваного в томі числі таких обов`язків як здати на зберігання слідчому свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон та інші документи, що дають право на виїзд з України та в`їзд в Україну та носити електронний засіб контролю.

На підставі встановлених обставин та норм КПК України, а саме ст. ст. 303, 306309 слідчий суддя прийшов до висновку про обґрунтованість вимог та як наслідок їх задоволення.

Варто зазначити, що заява прокурора відділу прокуратури м. Києва ОСОБА_3 за своїм змістом та доводами викладеними у ній спрямована на аналіз мотивувальної частини ухвали та встановлення нових фактів, що є недопустимим при вирішенні питання про роз`яснення судового рішення, в порядку ст. 380 КПК України.

Слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом, що є принципом диспозитивності розгляду.

Відповідно до ч. 1 ст. 380 КПК України, якщо судове рішення є незрозумілим, суд, який його ухвалив, за заявою учасника судового провадження чи органу виконання судового рішення ухвалою роз`яснює своє рішення, не змінюючи при цьому його зміст.

Керуючись ст. 380 КПК України, слідчий суддя,-

У Х В А Л И В :
Відмовити у задоволенні заяви прокурора відділу прокуратури м. Києва ОСОБА_3 про роз`яснення ухвали слідчого судді Печерського районного суду міста Києва від 04 жовтня 2017 року у справі № 757/42568/17-к.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з моменту її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1