Справа № 520/2065/19
Провадження № 1-кс/520/1515/19
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01.02.2019 року

Слідчий суддя Київського районного суду міста Одеси ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора Одеської місцевої прокуратури №1 ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 його захисника адвоката ОСОБА_5 , розглянувши у судовому засіданні в м.Одесі клопотання слідчого СВ Київського ВП в м.Одесі ГУ НП в Одеській області ОСОБА_6 , погоджене з прокурором Одеської місцевої прокуратури №1 ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:
ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м.Болград Одеської області, громадянина України, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше неодноразово судимого, останні раз вироком Малиновського районного суду міста Одеси від 19.09.2018 року за ч.2 ст.185 КК України,
підозрюваного у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.15, ч.2 ст.186 КК України,

ВСТАНОВИВ:

Як вбачається з клопотання, досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_4 , будучи раніше неодноразово судимим за корисливі злочини, на шлях виправлення не став та повторно вчинив умисний злочин за наступних обставин. Так, 31.01.2019 року приблизно о 16 годині 25 хвилин, перебуваючи за адресою: м.Одеса вул.Люстдорфська дорога, біля будинку №29, у ОСОБА_4 виник злочинний умисел, спрямований на таємне викрадення чужого майна, та ОСОБА_4 визначив об`єктом своїх злочинних дій майно, яке перебувало в автомобілі марки «ВАЗ 21023», жовтого кольору, р/н НОМЕР_1 , а саме акумуляторну батарею марки «VEGA» на 12 В, 60 Ач, 100 мин., 480 А, чорного кольору.
Реалізуючи свій злочинний умисел та корисливий мотив, впевнившись, що за його діями ніхто не спостерігає, підійшов до автомобілю марки «ВАЗ 21023», р/н НОМЕР_1 , відчинив капот автомобіля та руками демонтував вказану акумуляторну батарею, вартістю 1800 гривень, яка належить ОСОБА_7 . Однак, відразу після викрадення акумулятору, був помічений потерпілим та ОСОБА_8 , які почали кричати та намагались зупинити ОСОБА_4 , але він продовжуючи діяти відкрито для потерпілого ОСОБА_7 та ОСОБА_8 , з місця вчинення кримінального правопорушення намагався втекти. Однак, ОСОБА_4 розпорядитися викраденим майном не зміг, тобто кримінальне правопорушення не довів до кінця з причин, не залежних від його волі, оскільки при спробі зникнути з місця вчинення кримінального правопорушення був зупинений потерпілим.
Слідчий звернувся до слідчого судді з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, мотивуючи клопотання наявністю ризиків передбачених п.п.1, 2, 4 ч.1 ст.177 КПК України.
В судовому засіданні прокурор підтримав клопотання у повному обсязі, зазначивши, що менш суворий запобіжний захід не зможе забезпечити виконання підозрюваним процесуальних обов`язків, передбачених чинним Кримінальним процесуальним кодексом України.

Захисник підозрюваного в судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання слідчого, та просив застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту.

Підозрюваний в судовому засіданні заперечував проти клопотання слідчого, не оспорюючи факту вчинення кримінального правопорушення вважав невірною кваліфікацію його дій, та просив суд не застосовувати запобіжний захід у виді тримання під вартою, зазначивши на наявність проблем зі здоров`ям.

Вивчивши клопотання та матеріали які обґрунтовують доводи клопотання, вислухавши думку учасників судового засідання, слідчий суддя приходить до наступного.

Відповідно до ч.1, ч.4 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Дослідивши долучені до клопотання матеріали кримінального провадження, а саме: протокол прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення від ОСОБА_7 , протокол огляду місця події, протоколи допиту потерпілого ОСОБА_7 , свідка ОСОБА_9 , протокол затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину, протокол допиту свідка ОСОБА_10 , протокол допиту свідка ОСОБА_11 , вважає повідомлену ОСОБА_4 підозру обґрунтованою.

Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя враховує практику ЄСПЛ, а саме рішення ЄСПЛ у справі «Боротюк проти України», п. 61-817, згідно якого існування обґрунтованої підозри щодо вчинення тяжкого злочину спочатку може виправдовувати тримання під вартою, а також рішення ЄСПЛ у справі «Бєлєвіцький проти Росії», п. 101-815, згідно якого серйозність обвинувачення є належним аспектом при оцінюванні загрози ухилення від слідства чи продовження зайняття злочинною діяльністю.
Таким чином, враховуючи вагомість наявних доказів та обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.15, ч.2 ст.186 КК України, та те що, ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за який законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк до шести років, та відповідно до вимог п.4 ч.1 ст.184 КПК України під час досудового слідства встановлено наявність ризиків, передбачених у п.п.1, 2, 4, 5 ч.1 ст.177 КПК України. Так, у ОСОБА_4 відсутнє постійне джерело доходу, він офіційно не працевлаштований та не має міцних соціальних зв`язків, раніше неодноразово притягувався до кримінальної відповідальності за корисливі злочини, судимість за які на момент вчинення кримінального правопорушення не знята і не погашена у встановленому законом порядку, тому клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підлягає задоволенню.
Враховуючи положення ч.2 ст.183 КПК України, а також обставини вчиненого кримінального правопорушення, слідчий суддя вважає за необхідне визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК України.
Згідно з ч.5 ст.182 КПК України розмір застави щодо особи, підозрюваної у вчиненні тяжкого злочину визначається від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

З урахуванням викладеного, слідчий суддя вважає за необхідне визначити підозрюваному ОСОБА_4 заставу у розмірі двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб в сумі 38 420 (тридцяти восьми тисяч чотириста двадцяти) гривень, вважаючи, що саме такий розмір застави є достатнім для забезпечення виконання підозрюваним його процесуальних обов`язків.
На підставі встановленого, керуючись ст.ст. 176-178, 182-184, 193, 194, 196 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого СВ Київського ВП в м. Одесі ГУ НП в Одеській області ОСОБА_6 , погоджене з прокурором Одеської місцевої прокуратури №1 ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , задовольнити.

Застосувати до ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в Одеському слідчому ізоляторі Управління Державної пенітенціарної служби України в Одеській області.

Визначити розмір застави, як запобіжного заходу, достатнього для забезпечення виконання підозрюваним ОСОБА_4 обов`язків, передбачених КПК України у розмірі двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб в сумі 38 420 (тридцять вісім тисяч чотириста двадцять) гривень.

Роз`яснити підозрюваному, що підозрюваний або заставодавець мають право у будь який момент внести заставу на розрахунковий рахунок № 5435, код отримувача (ЄДРПОУ) - 26302945, банк отримувача Державна казначейська служба України, МФО 820172, отримувач - ТУ ДСА України в Одеській області.

У разі внесення застави, покласти на підозрюваного ОСОБА_4 наступні процесуальні обов`язки, передбачені ст. 194 КПК України, а саме:

- прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора або суду;

- не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований та/або проживає без дозволу слідчого (слідчих групи слідчих), прокурора і суду;

- повідомляти слідчого (слідчих групи слідчих), прокурора та суд про зміну свого місця реєстрації, проживання та роботи, контактних номерів мобільного телефону;

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_4 , що відповідно до ч. ч. 8, 10, 11 ст. 182 КПК України, у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування до підозрюваного, обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень ч.7 ст.194 КПК України. Застава внесена підозрюваним, обвинуваченим, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень. Застава внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.

Строк дії ухвали становить 59 діб та обчислюється з моменту фактичного затримання, а саме з 17 години 30 хвилин 31.01.2019 року та припиняє свою дію о 17 годині 30 хвилин 31.03.2019 року, в межах строків досудового розслідування.

Апеляційна скарга, на ухвалу слідчого судді може бути подана протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її проголошення.

Подання апеляційної скарги зупиняє набрання ухвалою законної сили, але не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя ОСОБА_1