ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/2/19
провадження № 1-кс/753/641/19
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
"17" січня 2019 р. слідчий суддя Дарницького районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Києві заяву ОСОБА_3 про відвід слідчого судді ОСОБА_4
в с т а н о в и в :
11 січня 2019 року від ОСОБА_3 надійшла заява про відвід слідчого судді ОСОБА_4 від розгляду справи №753/2/9 за скаргою ОСОБА_3 , на постанову слідчого про закриття кримінального провадження. Заява мотивована тим, що слідчий суддя є упередженим у розгляді вказаної скарги та має упереджене ставлення до скаржника.
У судове засідання ніхто не з`явився. Про дату, час та місце розгляду заяви учасники були повідомлені судом належним чином.
Дослідишви заяву та матеріали справи №753/2/9, слідчий суддя прийшов до наступного висновку.
Так, згідно з ч.1 ст.75 КПК України слідчий суддя, суддя або присяжний не може брати участь у кримінальному провадженні, зокрема, за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості.
При тлумаченні змісту поняття «підстави, які викликають сумніви у неупередженості суду» необхідно дотримуватися балансу між виправданою необхідністю застосування широкого тлумачення цієї категорії та недопустимістю зловживання наявністю такого права.
Згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини, наявність безсторонності (неупередженості) має визначатися, для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції, за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. За суб`єктивним критерієм оцінюється особисте переконання та поведінка конкретного судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності.
Особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного (див. рішення у справі «Мироненко і Мартенко проти України», заява N4785/02, рішення від 10 грудня 2009року, п.66, 67).
У контексті об`єктивного критерію окремо від поведінки суддів слід визначити, чи існували переконливі факти, які могли б викликати сумніви щодо їхньої безсторонності. Це означає, що при вирішенні того, чи є у цій справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезстороннім, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими (див. рішення у справі «Ветштайн проти Швейцарії», заява №33958/96, п.44, ECHR 2000-XII, у справі «Газета «Україна-Центр» проти України», заява №16695/04, рішення від 15 липня 2010року, п.31,«Хаусшільдт проти Данії», рішення від 24 травня 1989року, п.48).
В заяві про відвід заявник зазначає про наявність суб`єктивного критерію, який обґрунтовується поведінкою судді. Разом з тим, суд зауважує, що незгода з процесуальними діями судді в інших судових провадженнях не є підставою для відводу судді. Особа, яка вважає, що діями судді порушуються вимоги закону, має право на оскарження таких дій в порядку передбаченому законодавством. Повноваження щодо оцінки виконання судом першої інстанції вимог процесуального закону належить судам вищих інстанцій і може бути предметом дисциплінарного провадження щодо судді.
Тож зазначені в заяві доводи щодо особистості судді та наявності в нього суб`єктивної думки щодо кримінального провадження нічим не підтверджуються і є припущенням заявника, а тому не є підставою для відводу судді.
За таких обставин, доводи заявника щодо наявності ознак упередженості у діях слідчого судді ОСОБА_4 не знайшли свого підтвердження, а тому заява про відвід не підлягає задоволенню.

На підставі викладеного та, керуючись ст.ст. 75, 76, 81, 83, 372, 376 ч.2 КПК України, суддя, -

У Х В А Л И В :
У задоволенні заяви ОСОБА_3 про відвід слідчого судді ОСОБА_4 - відмовити.
Ухвала оскарженню не підлягає.

СЛІДЧИЙ СУДДЯ