Провадження № 1-кс/761/249/2019
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
16 січня 2019 року cлідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваної ОСОБА_4 , захисників ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання прокурора про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні № 120 181 001 000 050 27 від 03.05.2018, у якому

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженка с. Гаврилівка Вишгородського району Київської області, громадянка України, з вищою освітою, адвокат, у зареєстрованому шлюбі не перебуває, має на утриманні малолітню дитину, яка зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , фактично мешкає за адресою АДРЕСА_2 , раніше не засуджувалася,

підозрюється у вчиненні злочинів, передбачених ч.3 ст. 27,ч.4 ст. 190, ч.3 ст.27, ч.2 ст. 28, ч.1 ст. 358, ч.3 ст. 27, ч.2 ст. 28, ч.4 ст. 358, ч.2 ст. 209, ч.4 ст. 358 КК України,

у с т а н о в и в :
До Шевченківського районного суду м. Києва надійшло клопотання прокурора Київської місцевої прокуратури №10 ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до ОСОБА_4 .

На обґрунтування клопотання зазначено, що 24.07.2018 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень за ч.3 ст. 27,ч.4 ст. 190, ч.3 ст.27, ч.2 ст. 28, ч.1 ст. 358, ч.3 ст. 27, ч.2 ст. 28, ч.4 ст. 358, ч.2 ст. 209, ч.4 ст. 358 КК України, відповідно до якої підозрювана, діючи спільно з іншими особами, спричинила потерпілому ОСОБА_7 матеріальні збитки на суму 6 213 128,78 грн., потерпілому ОСОБА_8 на суму 3 321 553,95 грн., шляхом перереєстрації права власності на належні останнім об`єкти нерухомості, використовуючи завідома підроблені офіційні документи.

На думку прокурора, існують підстави вважати, що підозрювана може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, вчинити інше кримінальне правопорушення.

У судовому засіданні прокурор клопотання підтримав та наполягав на його задоволенні з наведених у клопотанні підстав.

Підозрювана та її захисник просили у задоволенні клопотання відмовити, оскільки вважали оголошену підозру необґрунтованою та заявлені стороною обвинувачення ризики не процесуальної поведінки ОСОБА_4 відсутніми, оскільки остання самостійно прибула до слідчого судді, тобто наміру переховуватись не має.

Слідчий суддя, заслухавши сторони кримінального провадження, дослідивши надані матеріали, дійшов висновку про таке.

Відповідно до ч.1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден з більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК.

Частиною 1 статті 194 КПК на слідчого суддю під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу покладений обов`язок встановити існування наступних складових:
-чи доведені обставини, які свідчать про обґрунтованість підозри;
-чи наявні ризики, передбачені статтею 177 КПК, та на які вказує слідчий;
-чи не є достатнім застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні.
Тлумачення наведених вище процесуальних норм у їх логічному зв`язку з положеннями Глави 4 КПК приводить слідчого суддю до висновку, що під час вирішення питання щодо застосування до особи запобіжних заходів оцінка наданих сторонами доказів має спрямовуватися не на досягнення остаточного переконання у винуватості особи у вчиненні інкримінованого правопорушення, а має на меті встановити, чи є підозра обґрунтованою.

Згідно з положеннями статті 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод нікого не може бути позбавлено свободи, крім установлених цією статтею Конвенції випадків і відповідно до процедури, встановленої законом.

Враховуючи, що відповідно до ч. 5 ст.9 КПК кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини, слідчий суддя приймає до уваги, що згідно з рішенням ЄСПЛ у справі «K.F. проти Німеччини» обґрунтованість підозри, на якій має ґрунтуватись арешт, складає суттєву частину гарантії від безпідставного арешту і затримання, передбачає наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила певний злочин.
Крім того, Європейський Суд з прав людини у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» зазначив, що факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що є необхідними для обґрунтування обвинувального вироку чи висунення обвинувачення.

Отже, на початковій стадії розслідування суд, оцінюючи обґрунтованість підозри, не повинен пред`являти до наданих доказів таких же високих вимог, як при формулюванні остаточного обвинувачення при направленні справи до суду.

З огляду на зазначене, слідчий суддя вважає, що наданими органом досудового розслідування матеріалами достатньою мірою підтверджується наявність в діях підозрюваної ОСОБА_4 ознак інкримінованих злочинів.

Вирішуючи питання про існування передбачених кримінальним процесуальним законом ризиків неправомірної процесуальної поведінки підозрюваної, слідчий суддя відмічає, що ризиком у такому випадку є дія, яка може вчинитися з високим ступенем ймовірності.

Надаючи оцінку зазначеного слідчим ризику переховування підозрюваної від органу досудового розслідування чи суду, слідчий суддя враховує, що Європейський Суд з прав людини у рішенні «В. проти Швейцарії» зазначив, що небезпеку переховування не можна вимірювати тільки залежно від суворості можливого покарання, її треба визначати, зокрема, з урахуванням характеру підозрюваного, його моральних якостей, наявності у нього коштів, зв`язків з державою, у якій його переслідують.

Керуючись наведеним, слідчий суддя враховує дані про особу ОСОБА_4 , її соціальний статус, наявність у неї міцних соціальних зв`язків, утриманців, репутацію, поведінку підозрюваної упродовж досудового розслідування.

Сукупність зазначених даних, відсутність у наданих стороною обвинувачення матеріалах підтвердження ймовірності вчинення з боку підозрюваної дій, спрямованих на умисне ухилення від органу досудового розслідування або реальних намірів вдатися до таких дій приводить до висновку про відсутність вказаного вище ризику.

Водночас, враховуючи, що інкриміновані ОСОБА_4 дії вчинені упродовж тривалого часу і під час здійснення досудового розслідування у кримінальному провадженні № 420 161 011 000 002 26, з матеріалів якого виділені кримінальне провадження № 120 181 001 000 050 27, не виключено, що підозрювана може продовжити протиправні дії.

Відповідно до ч. 2 ст.183 КПК запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до раніше не судимої особи може бути застосований лише у разі, якщо вона підозрюється у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Покарання за ч. 4 ст.190 КК передбачає позбавлення волі понад зазначений строк.

Поряд з цим, прокурором не доведено, що належну процесуальну поведінку не зможе забезпечити інший, менш суворий, ніж тримання під вартою, запобіжний захід.
Відповідно до ст.178 КПК при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст.177 КПК, слідчий суддя зобов`язаний оцінити у сукупності всі обставини, у тому числі вік, міцність соціальних зв`язків у місці його постійного проживання, наявність у нього родини й утриманців; репутацію підозрюваного, його майновий стан тощо.
Підозрювана ОСОБА_4 має постійне місце роботи та стабільні легальні джерела існування, міцні соціальні зв`язки, постійне місце мешкання, малолітню дитину на утриманні.
Зазначені обставини у сукупністю з попередньою процесуальною поведінкою підозрюваної, існуючий ризик, пов`язаний з перешкоджанням кримінальному провадженню, приводять слідчого суддю до переконання, що забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваної може більш м`який запобіжний захід, ніж той, що ініційований стороною обвинувачення.
На підставі викладеного, керуючись ст. 176-179, 193, 194, 309 КПК України, слідчий суддя
у х в а л и в :
У задоволені клопотання прокурора Київської місцевої прокуратури №10 ОСОБА_3 відмовити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання, поклавши на неї обов`язок прибувати до слідчого СВ Шевченківського УП ГУ НП у м. Києві, яким здійснюється досудове розслідування у вказаному провадженні, за першою вимогою.

Крім того, покласти на підозрювану ОСОБА_4 такі обов`язки

-не відлучатися з Київської області без дозволу слідчого, прокурора або суду;

-повідомляти слідчого, прокурора, суд про зміну свого місця проживання;

-здати на зберігання прокурору свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Строк дії покладених на ОСОБА_4 обов`язків встановити по 15 лютого 2019 року включно.

Підозрювану письмово під розпис повідомити про покладені на неї обов`язки та роз`яснити, що у разі їх невиконання до неї може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід і на неї може бути накладено грошове стягнення від 0,25 до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних громадян.
Контроль за виконанням ухвали покласти на орган Національної поліції за місцем проживання ОСОБА_4 .
На ухвалу прокурором, підозрюваним, його захисником упродовж п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга до Київського апеляційного суду.

Слідчий суддя ОСОБА_1