Справа № 212/1303/17-к
У Х В А Л А

15 травня 2019 року м. Кривий Ріг

Жовтневий районний суд м. Кривого Рогу Дніпропетровської області в складі: головуючого судді ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , потерпілої ОСОБА_4 , захисника обвинуваченого ОСОБА_5 , обвинуваченого ОСОБА_6 , розглянувши клопотання захисника ОСОБА_5 про надання тимчасового доступу до наявних в Дніпровському апеляційному суді за адресою м. Дніпро вул. Харківська, 13 та у прокурора Криворізької місцевої прокуратури № 2 за адресою м. Кривий Ріг, вул. Невська, 3 у прокурора ОСОБА_3 запиту або клопотання уповноваженої особи Криворізької місцевої прокуратури № 2, про розсекречення та надання цій особі ухвали слідчого судді Апеляційного суду Дніпропетровської області ОСОБА_7 від 10.02.2017 року на проведення НСРД щодо ОСОБА_6 з відміткою про вхідну реєстрацію такого запиту чи клопотання в суді апеляційної інстанції, -

встановив:

У провадженні суду перебуває кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_6 за ч.3 ст.369, ч.4 ст.296, ч.2 ст.263, ч.1 ст.122 КК України.

Адвокатом ОСОБА_5 в ході судового розгляду заявлено клопотання про надання тимчасового доступу до наявних в Дніпровському апеляційному суді за адресою м. Дніпро вул. Харківська, 13 та у прокурора Криворізької місцевої прокуратури № 2 за адресою м. Кривий Ріг, вул. Невська, 3 у прокурора ОСОБА_3 запиту або клопотання уповноваженої особи Криворізької місцевої прокуратури № 2, про розсекречення та надання цій особі ухвали слідчого судді Апеляційного суду Дніпропетровської області ОСОБА_7 від 10.02.2017 року на проведення НСРД щодо ОСОБА_6 з відміткою про вхідну реєстрацію такого запиту чи клопотання в суді апеляційної інстанції, яке підтримано обвинуваченим ОСОБА_6 .

В обґрунтування клопотання адвокат зазначає, що в матеріалах кримінального провадження відсутні відомості про те, коли саме орган досудового розслідування, або прокурор звернулися з відповідним запитом про розсекречення ухвали апеляційного суду, що необхідно з`ясувати для вирішення питання про допустимість отриманих внаслідок проведених НСРД доказів, а також для вирішення питання про можливість посилання суду при постановленні вироку щодо можливості врахування зазначеної ухвали апеляційного суду при оцінці допустимості доказів.

Прокурор та потерпіла заперечували проти клопотання, просили відмовити.

Заслухавши доводи сторін суд приходить до наступного .

Так, главою 15 чинного КПК України, передбачена та регламентована процедура тимчасового доступу до речей та документів, яка полягає у наданні стороні кримінального провадження особою, у володінні якої знаходяться такі речі і документи, можливості ознайомитися з ними, зробити їх копії та вилучити їх (здійснити їх виїмку).

Статтею 162 ч. 1 п. 9 КПК України передбачені випадки та речі і документи, які містять охоронювану законом таємницю, а саме: «До охоронюваної законом таємниці, яка міститься в речах і документах, належать: 9) державна таємниця».
Нормативно-правове регулювання організації та проведення негласних слідчих (розшукових) дій в національному законодавстві закріплено у: Конституції України, КПК України (глава 21 ст.ст. 246 - 275), Інструкції про організацію проведення негласних слідчих (розшукових) дій та використання їх результатів у кримінальному провадженні, затвердженої наказом Генеральної прокуратури України, Міністерства внутрішніх справ України, Служби безпеки України, Адміністрації Державної прикордонної служби України, Міністерства фінансів України, Міністерства юстиції України за № №114/1042/516/1199/936/1687/5 від 16.11.2012 р., ЗУ «Про державну таємницю», Зводі відомостей, що становлять державну таємницю, затвердженому Наказом голови Служби безпеки України № 440 від 12.08.2005 р., ЗУ Про оперативно-розшукову діяльність, ЗУ Про прокуратуру (в частині нагляду за додержанням законів органами, що провадять оперативно-розшукову діяльність, дізнання, досудове слідство), ЗУ Про Службу безпеки України, ЗУ Про основи національної безпеки (втратив чинність на підставі Закону № 2469-VIII від 21.06.2018 р.).

Відомості про факт або методи проведення негласної слідчої (розшукової) дії відповідно до п. 4.12.4 Зводу відомостей, що становлять державну таємницю, затвердженого Наказом Служби безпеки України за № 440 від 12.08.2005 та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України за № 902/11182 від 17 серпня 2005 р. становлять державну таємницю зі ступенем секретності таємно.

Згідно до ч. 5 ст. 5 ЗУ Про державну таємницю спеціально уповноваженим державним органом у сфері забезпечення охорони державної таємниці є Служба безпеки України.

До державної таємниці у порядку, встановленому цим Законом, відноситься інформація: у сфері державної безпеки та охорони правопорядку: про засоби, зміст, плани, організацію, фінансування та матеріально-технічне забезпечення, форми, методи і результати оперативно-розшукової, розвідувальної і контррозвідувальної діяльності; про осіб, які співпрацюють або раніше співпрацювали на конфіденційній основі з органами, що проводять таку діяльність, передбачено у абзаці 3 пункту 4 частини 1 статті 8 ЗУ Про державну таємницю.

Статтею 24 частиною 1 пунктом 7 ЗУ Про службу безпеки передбачено, що служба безпеки України відповідно до своїх основних завдань зобов`язана: брати участь у розробці і здійсненні відповідно до Закону України "Про державну таємницю" та інших актів законодавства заходів щодо забезпечення охорони державної таємниці та здійснення контролю за додержанням порядку обліку, зберігання і використання документів та інших матеріальних носіїв, що містять службову інформацію, зібрану у процесі оперативно-розшукової, контррозвідувальної діяльності, у сфері оборони країни, сприяти у порядку, передбаченому законодавством, підприємствам, установам, організаціям та підприємцям у збереженні комерційної таємниці, розголошення якої може завдати шкоди життєво важливим інтересам України.

Порядок розсекречування піднятих у клопотанні захисника документів не є прерогативою суду, що розглядає кримінальне провадження по суті, так як ці питання (щодо строків розсекречування та видів документів, що підлягають розсекречуванню) відносяться до виключної компетенції апеляційного суду. Ці положення кореспондуються між КПК України та вищезгаданою Інструкцією.

Згідно положень п. 1.9 Інструкції, процесуальними документами щодо проведення негласних слідчих (розшукових) дій є постанови, клопотання, доручення, протоколи уповноваженого співробітника (працівника) оперативного підрозділу, слідчого, прокурора, а також ухвали слідчого судді.

Відповідно до ст. 247 КПК України розгляд клопотань, який віднесений згідно з положеннями цієї глави до повноважень слідчого судді, здійснюється слідчим суддею відповідного апеляційного суду, у межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.
Главою 40 КПК України передбачено, що досудове розслідування та судове провадження у кримінальному провадженні, яке містить відомості, що становлять державну таємницю, проводяться з дотриманням вимог режиму секретності.

До участі у кримінальному провадженні, яке містить відомості, що становлять державну таємницю, допускаються особи, які мають допуск до державної таємниці відповідної форми та яким надано доступ до конкретної секретної інформації (категорії секретної інформації) та її матеріальних носіїв. Підозрюваний чи обвинувачений бере участь у кримінальному провадженні без оформлення допуску до державної таємниці після роз`яснення йому вимог статті 28 Закону України "Про державну таємницю" та попередження про кримінальну відповідальність за розголошення відомостей, що становлять державну таємницю.

Доступ до матеріалів, які містять відомості, що становлять державну таємницю, надається захисникам та законним представникам підозрюваного, обвинуваченого, потерпілому та їхнім представникам, перекладачу, експерту, спеціалісту, секретарю судового засідання, судовому розпоряднику, яким надано допуск до державної таємниці та які потребують його під час здійснення своїх прав і обов`язків, передбачених цим Кодексом, виходячи з обставин, встановлених під час кримінального провадження. Рішення про надання доступу до конкретної таємної інформації та її матеріальних носіїв приймаються у формі наказу або письмового розпорядження керівником органу досудового розслідування, прокурором, судом.

З метою отримання запитуваних відомостей сторона захисту відповідно до вимог ст. 22 ЗУ Про державну таємницю має право звернутися до Служби безпеки України.

Допуск громадян до державної таємниці регламентований ст. 22 ЗУ Про державну таємницю і надається дієздатним громадянам України віком від 18 років, які потребують його за умовами своєї службової, виробничої, наукової чи науково-технічної діяльності або навчання, органами Служби безпеки України після проведення їх перевірки. Порядок надання допуску до державної таємниці визначається Кабінетом Міністрів України.

Для розгляду питання про надання громадянам допуску до державної таємниці державними органами, органами місцевого самоврядування, підприємствами, установами, організаціями, де працюють, проходять службу або навчаються громадяни, оформляються документи, які надсилаються до органів Служби безпеки України. Перелік та форми таких документів, а також порядок їх надання визначаються Кабінетом Міністрів України.

Згідно п.п. 5.9 5.12 розділу V Порядок засекречування та розсекречування матеріальних носіїв інформації щодо проведення НСРД Інструкції після завершення проведення негласних слідчих (розшукових) дій грифи секретності матеріальних носіїв інформації щодо їх проведення підлягають розсекреченню на підставі рішення прокурора, який здійснює повноваження прокурора в конкретному кримінальному провадженні у формі процесуального керівництва досудовим розслідуванням, яке оформлюється постановою прокурора, що погоджується керівником прокуратури. Для розсекречення конкретних матеріальних носіїв інформації щодо проведення негласної слідчої (розшукової) дії керівник органу прокуратури надсилає керівнику органу, де засекречено матеріальний носій інформації, клопотання, у якому зазначаються підстави для скасування грифа секретності, обліковий номер та назва матеріального носія інформації. До клопотання долучаються матеріальні носії інформації, грифи секретності яких пропонується скасувати.

З урахуванням викладеного, оцінюючи у сукупності норми вищезазначених нормативних актів суд приходить до висновку про необхідність відмови у задоволенні клопотання захисника ОСОБА_5 у зв`язку з тим, що питання звернення для розсекречування відповідних документів лежить виключно на стороні обвинувачення яка має оформлений у встановленому законом порядку допуск до державної таємниці відповідної форми. За для отримання запитуваної інформації, яка станом на сьогодні не розсекречена та відповідно до вимог законодавства становить державну таємницю, стороні захисту у встановленому законом порядку необхідно звернутися для оформлення допуску до державної таємниці.

На підставі викладеного, керуючись ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, ст.ст. 3, 6, 8, 9, 19, 55 Конституції України, ст. 162 ч. 1 п. 9, 517 КПК України, -

постановив:
Відмовити в задоволенні клопотання захисника адвоката ОСОБА_5 про надання тимчасового доступу до речей і документів, які містять охоронювану законом державну таємницю, а саме наявних в Дніпровському апеляційному суді за адресою м. Дніпро вул. Харківська, 13 та у прокурора Криворізької місцевої прокуратури № 2 за адресою м. Кривий Ріг, вул. Невська, 3 у прокурора ОСОБА_3 запиту або клопотання уповноваженої особи Криворізької місцевої прокуратури № 2, про розсекречення та надання цій особі ухвали слідчого судді Апеляційного суду Дніпропетровської області ОСОБА_7 від 10.02.2017 року на проведення НСРД щодо ОСОБА_6 з відміткою про вхідну реєстрацію такого запиту чи клопотання в суді апеляційної інстанції подане в інтересах підзахисного - обвинуваченого ОСОБА_6 за ч. 3 ст. 369, ч. 4 ст. 296, ч. 2 ст. 263, ч. 1 ст. 122 КК України по кримінальному провадженню, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0003531 від 13.12.2015 р.

Ухвала окремому оскарженню від рішення суду не підлягає.

Суддя: ОСОБА_1