Справа № 761/5436/19
Провадження № 1-кс/761/3981/2019
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

07 лютого 2019 року слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , представника потерпілого ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання т.в.о. старшого слідчого в ОВС слідчого управління Головного управління Національної поліції в Київській області ОСОБА_7 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного:
ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , не працюючого, не одруженого, раніше не судимого,
у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000161 від 01.03.2018 року у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 4 ст. 187 КК України, -
в с т а н о в и в :
до слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва надійшло клопотання т.в.о. старшого слідчого в особливо важливих справах слідчого управління Головного управління Національної поліції в Київській області, погоджене прокурором прокуратури Київської області ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 187 КК України.
В обгрунтування заявленого клопотання слідчий зазначає, що слідчим управлінням Головного управління Національної поліції в Київській областіздійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000161 від 01.03.2018 року.

Вказує, що на даний час досудовим розслідуванням встановлено, що 26.01.2018 року, приблизно о 10 годині 00 хвилин, ОСОБА_4 , за попередньою змовою та діючи спільно з ОСОБА_8 , маючи єдиний умисел, направлений на заволодіння чужим майном, шляхом вчинення розбійного нападу, пройшли до приміщення кафе ІНФОРМАЦІЯ_2 , розташованого по АДРЕСА_2 , в якому перебував ОСОБА_9 ..
Реалізуючи свій злочинні умисел, перебуваючи в приміщення кафе Нуши Джан, ОСОБА_4 та ОСОБА_8 , діючи з корисливих мотивів, переслідуючи мету особистого протиправного збагачення, скориставшись відсутністю сторонніх осіб в приміщені, усвідомлюючи суспільну небезпечність своїх дій та передбачаючи їх суспільно небезпечні наслідки, вчинили розбійний напад на ОСОБА_9 , застосовуючи до нього насильство, небезпечне для життя та здоров`я, яке виразилося у нанесенніударів кулаками рук та ступнями ніг в різні частини голови та тулубу та спричиненні тяжких тілесних ушкоджень, відкрито заволоділи проектором «NEC МЕ301Х 3LCD XGA 3000 ANSI Lm», вартістю 9333, 33 грн. та мікшерним пультом «Behringer VMX300» вартістю 1800, 00 грн.
Після чого ОСОБА_4 та ОСОБА_8 зникли з місця вчинення злочину у невідомому напрямку, викраденим майном розпорядилися на власний розсуд, чим завдали ОСОБА_9 матеріального збитку на загальну суму 11133, 33 грн..
Згідно висновку судово-медичної експертизи № 100Е від 02.07.2018 у ОСОБА_9 , 1969 року народження, мали місце пошкодження у вигляді: лінійного перелому потиличної кістки зліва з наявністю субдуральної гематоми над правою гемісферою головного мозку, забою головного мозку в обох лобових долях, а також забою м`яких тканин. Описані пошкодження утворилися від дії тупого/их предмету/ів, по давності можуть відповідати строку та обставинам, викладеним в постанові, і відносяться до категорії тяжких тілесних пошкоджень, як небезпечних для життя в момент спричинення. Вищеописані пошкодження у гр. ОСОБА_9 могли утворитися внаслідок падіння з висоти власного зросту з прискоренням (від ударів в ділянку голови та тулубу потерпілого).
05.02.2019 року ОСОБА_4 затриманий в порядку ст. 208 КПК України.
05.02.2019 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 187 КК України.
Зазначає, що обґрунтованість повідомленої підозри повністю підтверджується доданими до клопотання доказами.

У клопотанні слідчий вказує, що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні злочину, за який передбачене покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 8 до 15 років із конфіскацією майна та у разі визнання його винним в інкримінованому йому злочині, це може спонукати його до переховування від органів досудового розслідування та суду, з метою подальшого ухилення від притягнення до кримінальної відповідальності за вчинений злочин. Крім того, зважаючи на те, що Київською місцевою прокуратурою № 3 (Деснянського району м. Києва), відносно ОСОБА_4 скеровано до суду обвинувальний акт за вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 263 КК України, у сторони обвинувачення наявні достатні підстави вважати, що ОСОБА_4 , за вчинення ряду кримінальних правопорушень, буде переховуватися від органів досудового розслідування та суду, що повністю підтверджує наявність ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України.
Окрім цього, ОСОБА_4 з метою уникнення від кримінальної відповідальності та маючи доступ речей, якими він заволодів під час розбійного нападу на ОСОБА_9 , може сховати чи знищити або спотворити будь-які із речей, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, оскільки зацікавлений в тому, щоб сторона обвинувачення не мала змоги довести його вину, що повністю підтверджує наявність ризику, передбаченого п. 2 ч. 1 ст. 177 КПК України.
Слідчий зазначає у клопотанні, що ОСОБА_4 будучи на волі може здійснювати вплив на свідків та потерпілого з метою їх схиляння до зміни своїх показань, що може істотно відобразитися на результатах досудового розслідування, що повністю підтверджує наявність ризику, передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КІЖ України.
ОСОБА_4 підозрюється у нападі з метою заволодіння чужим майном (розбої), вчиненому за попередньою змовою групою осіб, поєднаному із заподіянням тяжких тілесних ушкоджень, вчинив кримінальне правопорушення, передбачене ч. 4 ст. 187 КК України. Вищевикладені обставини дають стороні обвинувачення підстави вважати, що перебуваючи на волі ОСОБА_4 , може продовжувати злочинну діяльність, спрямовану на умисне заподіяння більш тяжкої шкоди потерпілому ОСОБА_9 , що повністю підтверджує наявність ризику, передбаченого п. 5 ч. 1 ст. 177КПК України.
Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 особливо тяжкого злочину, передбаченого ч. 4 ст. 187 КК України, за вчинення якого законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від восьми до п`ятнадцяти років, з конфіскацією майна, а також наявність наведених вище ризиків, які передбачені у ст. 177 КПК України.
В разі застосування до ОСОБА_4 більш м`яких запобіжних заходів, не пов`язаних з триманням під вартою, таких як застава, особиста порука, особисте зобов`язання чи домашній арешт, орган розслідування не зможе в повній мірі забезпечити виконання завдань кримінального провадження та не матиме можливості запобігти його спробам сховати, знищити або спотворити речі, які мають суттєве значення для кримінального провадження, спілкуванню з іншими учасниками кримінального провадження, здійснення останнім впливу на свідків по справі з метою уникнення кримінальної відповідальності, перешкоджанню виконанню процесуальних рішень шляхом неявки для проведення слідчих дій по справі.
На погляд слідчого, вищевикладене свідчить про те, що на даний час існують ризики того, що ОСОБА_4 , перебуваючи на волі не буде виконувати покладені на нього процесуальні обов`язки у разі застосування більш м`якого запобіжного заходу та матиме можливість перешкоджати повному, всебічному та неупередженому проведенню досудового розслідування кримінального провадження.
Оскільки правопорушення пов`язане із застосуванням насильства, альтернативний розмір застави просить не визначати.
В судовому засіданні прокурор підтримав клопотання, з підстав зазначених у ньому, надав пояснення, аналогічні його доводам, просить таке задовольнити.
Представник потерпілого клопотання слідчого та доводи прокурора підтримав.
Захисник та підозрюваний у судовому засіданні заперечували щодо задоволення клопотання, вважають підозру необґрунтованою, а заявлені ризики недоведеними.
Заслухавши доводи прокурора на підтримання заявленого клопотання, думку підозрюваного та його захисника, дослідивши надані сторонами докази та матеріали, слідчим суддею встановлено наступне.
Як вбачається із витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань, до реєстру за № 0000161 від 01.03.2018 року внесено відомості про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 187 КК України.
05.02.2019 року ОСОБА_4 затриманий в порядку ст. 208 КПК України.
05.02.2019 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 187 КК України.
Згідно повідомленої підозри, ОСОБА_4 підозрюється в тому, що 26.01.2018 року, приблизно о 10 годині 00 хвилин, він, за попередньою змовою та діючи спільно з ОСОБА_8 , маючи єдиний умисел, направлений на заволодіння чужим майном, шляхом вчинення розбійного нападу, пройшли до приміщення кафе Нуши Джан, розташованого по АДРЕСА_2 , в якому перебував ОСОБА_9 . Реалізуючи свій злочинні умисел, перебуваючи в приміщення кафе Нуши Джан, ОСОБА_4 та ОСОБА_8 , діючи з корисливих мотивів, переслідуючи мету особистого протиправного збагачення, скориставшись відсутністю сторонніх осіб в приміщені, усвідомлюючи суспільну небезпечність своїх дій та передбачаючи їх суспільно небезпечні наслідки, вчинили розбійний напад на ОСОБА_9 , застосовуючи до нього насильство, небезпечне для життя та здоров`я, яке виразилося у нанесенніударів кулаками рук та ступнями ніг в різні частини голови та тулубу та спричиненні тяжких тілесних ушкоджень, відкрито заволоділи проектором «NEC МЕ301Х 3LCD XGA 3000 ANSI Lm», вартістю 9333, 33 грн. та мікшерним пультом «Behringer VMX300» вартістю 1800, 00 грн.Після чого ОСОБА_4 та ОСОБА_8 зникли з місця вчинення злочину у невідомому напрямку, викраденим майном розпорядилися на власний розсуд, чим завдали ОСОБА_9 матеріального збитку на загальну суму 11133, 33 грн..
Згідно висновку судово-медичної експертизи № 100Е від 02.07.2018 у ОСОБА_9 виявлено тілесні ушкодження, які відносяться до категорії тяжких тілесних пошкоджень, як небезпечних для життя в момент спричинення.
Про причетність підозрюваного ОСОБА_4 до неправомірних дій та обґрунтованість його підозри у вчиненні інкримінованого йому діяння свідчать докази долучені до матеріалів клопотання та досліджені в судовому засіданні, а саме: протоколами допиту потерпілого ОСОБА_9 ; протоколами огляду мобільного телефону ОСОБА_9 висновками судових експертиз протоколами проведення впізнання особи за фотознімками, протоколом допиту підозрюваного, в якому підозрюваний ОСОБА_9 розповів про обставини кримінального правопорушення та підтвердив свою причетність до інкримінованих йому дій.
В судовому засіданні підозрюваний ОСОБА_4 заперечив свої раніше надані покази, вказуючи на тиск правоохоронних органів. Однак, слідчий суддя відноситься критично до таких пояснень ОСОБА_4 , оскільки його допит проводився в присутності захисника, покази є досить детальними, послідовними, такими, що узгоджуються із показами потерпілого ОСОБА_9 , із заявами та скаргами щодо неправомірних методів розслідування, застосування тиску та впливу підозрюваний ОСОБА_4 не звертався, навіть у судовому засіданні під час застосування запобіжного заходу.

Вирішуючи питання щодо наявності чи відсутності підстав для задоволення клопотання, а також здійснюючи судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні, слідчий суддя виходить із наступного.

За приписами ст. 7 КПК України, кримінальне провадження здійснюється на засадах, в тому числі, верховенства права, згідно якої людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави, законності, згідно якої під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства, а також забезпечення права на свободу та особисту недоторканність, згідно якої ніхто не може триматися під вартою, бути затриманим або обмеженим у здійсненні права на вільне пересування в інший спосіб через підозру або обвинувачення у вчиненні кримінального правопорушення інакше як на підставах та в порядку, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до вимог ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного, обвинуваченого; майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Не вдаючись до детальної оцінки дій та винуватості особи, на цій стадії кримінального провадження, слідчий суддя повинен пересвідчитись, що повідомлена підозра є обґрунтованою, тобто такою, що передбачає наявність достатніх даних, які б могли переконати об`єктивного та стороннього спостерігача у тому, що особа могла вчинити правопорушення у якому її підозрюють.

При цьому, за усталеною практикою Європейського суду з прав людини, ці докази не повинні бути до такої міри переконливими та очевидними, щоб свідчити про винуватість особи, однак створювати у слідчого судді реальне бачення причетності особи до вчинення кримінального правопорушення, яке їй інкримінується.

З врахуванням вищевказаних письмових доказів, що були додані до клопотання, та досліджені в судовому засіданні, здійснюючи їх оцінку за своїм внутрішнім переконанням, слідчий суддя, приходить до висновку, що повідомлена ОСОБА_4 підозра у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 187 КК України, не може вважатись не обґрунтованою, а докази надані органом досудового розслідування, є, на даний час досить вагомими, щоб свідчити про причетність ОСОБА_4 до кримінального правопорушення, що йому інкримінується.

Щодо застосування заявленого запобіжного заходу саме у виді тримання під вартою, та вирішуючи питання про існування передбачених ст. 177 КПК України, ризиків неправомірної процесуальної поведінки підозрюваного, слідчий суддя, зазначає таке.

Відповідно до ст.5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод обмеження прав особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.

Аналогічне положення містить ст. 12 КПК України, яка передбачає, що під час кримінального провадження ніхто не може триматися під вартою, бути затриманим або обмеженим у здійсненні права на вільне пересування в інший спосіб через підозру або обвинувачення у вчиненні кримінального правопорушення інакше як на підставах та в порядку, передбачених цим Кодексом.

Згідно ч. 1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Про факт існування передбачених кримінальним процесуальним законом ризиків неправомірної процесуальної поведінки підозрюваного, слідчий суддя зазначає, що ризиком у даному випадку є дія, яка може вчинитися з високим ступенем ймовірності. Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа буде вдаватись до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. Таким чином, слідчий суддя, оцінюючи вірогідність такої поведінки підозрюваного, має дійти обґрунтованого висновку про достатньо високу ступінь ймовірності позапроцесуальних дій зазначеної особи.
Оцінюючи заявлені слідчим у клопотанні та підтримані в судовому засіданні прокурором ризики позапроцесуальної поведінки підозрюваного ОСОБА_4 , слідчий суддя звертає увагу на той факт, що ймовірне правопорушення мало місце 26.01.2018 року, тобто понад рік тому.
З заявою про вчинення кримінального правопорушення потерпілий ОСОБА_9 звернувся до правоохоронних органів 28.02.2018 року, відомості про правопорушення внесені до ЄРДР 01.03.2018 року.
У своїй заяві від 28.02.2018 року потерпілий ОСОБА_9 чітко вказав на ОСОБА_4 , як на особу, що завдала йому тілесні ушкодження.
Маючи інформацію про особу ОСОБА_4 , як такого, що причетний до вчинення особливо тяжкого злочину, орган досудового розслідування проявив повну бездіяльність, оскільки ОСОБА_4 продовж року жодного разу не допитувався та навіть не розшукувався, жодні виклики йому не скеровувались, чого не заперечив прокурор в судовому засіданні.
Єдині слідчі дії, судячи із долучених до клопотання доказів проводились у липні 2018 року допит потерпілого, та у січні 2019 року пред`явлення для впізнання за фотознімками.
Вказані дії прокурор у судовому засіданні виправдовував тактикою органу досудового розслідування, хоча в чому полягав її зміст та бажаний результат пояснити не зміг, оскільки жодні дії на встановлення причетних осіб до вчинення злочину фактично не проводились, а підозрюваний затриманий за місцем свого проживання лише через рік з дня ймовірного вчинення кримінального правопорушення, що в свою чергу є порушенням ст. 208 КПК України.
Одразу після затримання підозрюваний ОСОБА_4 не заперечив своєї причетності до нанесення тілесних ушкоджень ОСОБА_9 , а тому, що перешкоджало допитати ОСОБА_4 одразу після отримання заяви про злочин від ОСОБА_9 є незрозумілим.
Окрім цього, як вбачається із протоколу огляду мобільного телефону потерпілого ОСОБА_9 , останній, перебуваючи в лютому 2018 року на лікуванні, в зв`язку з отриманими травмами, проводив активну переписку через месенджер «Вайбер» із особою, причетною до нанесення йому тілесних ушкоджень. Судячи із цієї переписки потерпілий знає особу, що причетна до завдання йому тілесних ушкоджень, має його мобільний номер телефону, просить у нього кошти на проведення томографії, надсилає реквізити свого карткового рахунку, отримує від цієї особи відповідні кошти, дякує за їх надіслання. Особа цікавиться у ОСОБА_9 щодо стану його здоров`я, зазначає, що може йому сприяти у лікуванні.
В судому засіданні прокурором чи представником потерпілого не було надано жодних доказів, які б свідчили, що ОСОБА_9 отримував будь-які погрози на своє ім`я від осіб, що ймовірно вчинили на нього напад.
За результатами встановлених у судовому засіданні обставин та з урахуванням доводів, викладених стороною обвинувачення та стороною захисту, слідчий суддя вважає, що прокурором доведено наявність обставин, передбачених ч.1 ст. 194 КПК, що дає підстави слідчому судді застосувати до підозрюваного запобіжний захід.
Разом з тим, вищевказані обставини, в сукупності із тривалою бездіяльністю органу досудового розслідування, свідчать, що заявлені у клопотанні ризики можуть існувати з певним ступенем ймовірності, однак такий ступінь не є настільки високим, щоб позбавляти підозрюваного волі на даному етапі досудового розслідування, оскільки, як вже було зазначено, підозрюваний впродовж року від органу досудового розслідування не переховувався, докази, що він здійснював вплив на свідків чи потерпілого відсутні, іншого правопорушення не вчинив, підозра у вчиненні іншого кримінального правопорушення йому не повідомлялась, кримінальному провадженню не перешкоджав, хоча об`єктивно мав можливість вчиняти такі дії.

Водночас, зважаючи на тяжкість покарання, слідчий суддя не виключає вчинення підозрюваним таких дій у майбутньому.

Слідчий суддя зазначає, щов судовому засіданні прокурором не доведено недостатності застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні.

Відтак, з врахуванням вищевказаних обставин, зважаючи на принцип пропорційності та співмірності, слідчий суддя вважає, що запобігти заявленим ризикам можливо, застосувавши до підозрюваного запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього та покладення на ОСОБА_4 обов`язків, які передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України, оскільки такі сприятимуть контролю за поведінкою підозрюваного під час строку дії запобіжного заходу.

Керуючись ст. 2, 7-9, 176-178, 181, 183, 186, 193-197, 309, 372, 376 КПК України, слідчий суддя
п о с т а н о в и в :
у задоволенні клопотання т.в.о. старшого слідчого в ОВС слідчого управління Головного управління Національної поліції в Київській області ОСОБА_7 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 відмовити.
Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000161 від 01.03.2018 року за ч. 4 ст. 187 КК України, запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту.
Покласти на підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , наступні обов`язки:
- цілодобово не залишати місце свого фактичного проживання та реєстрації за адресою: АДРЕСА_1 , без дозволу слідчого судді, прокурора та/або слідчого.
- з`являтися за викликом до суду, прокурора та/або слідчого за першою вимогою;
- повідомляти суд, прокурора та/або слідчого про зміну місця свого проживання та/або праці;
- утримуватись від спілкування із свідками, потерпілим та іншим підозрюваним по даному кримінальному провадженню без дозволу слідчого судді, прокурора та/або слідчого;
- здати на зберігання слідчому свій паспорт (паспорти) для виїзду за межі території України, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;
- носити електронний засіб контролю.
Строк дії ухвали встановити до 05 квітня 2019 року.
Роз`яснити підозрюваному наступне: згідно ч.5 ст. 181 КПК України, працівники органу внутрішніх справ з метою контролю за поведінкою підозрюваного, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на неї зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю.
Контроль за виконанням даної ухвали покласти на прокурорів, що входять до складу групи прокурорів у даному кримінальному провадженні.
Виконання ухвали доручити органам Національної поліції за місцем проживання підозрюваного.
Ухвала про застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню.
Доручити органам Національної поліції негайно доставити підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , до місця проживання за адресою: АДРЕСА_1 , де звільнити його з під варти.
Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1