Справа № 487/7122/18
Провадження № 1-кс/487/3659/18
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07.11.2018 року слідчий суддя Заводського районного суду м. Миколаєва ОСОБА_1 , за участю: секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Миколаєві в залі суду клопотання слідчого Заводського ВП ГУНП в Миколаївській області ОСОБА_6 , про застосування запобіжного заходу у вигляді застави відносно

ОСОБА_5 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 в с. Хальмір`ю м. Воркута Комі, громадянин України, одружений, працює ФОП « ОСОБА_5 », раніше не судимий, зареєстрований та фактично проживає за адресою: АДРЕСА_1 ,
підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 28, ч.1 ст. 249 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

26.10.2018 року старший слідчий СВ Заводського ВП ГУНП в Миколаївській області ОСОБА_6 , за погодженням з прокурором Миколаївської місцевої прокуратури №1 ОСОБА_3 , звернувся до слідчого судді з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді застави у розмірі двадцяти розмірів прожиткових мінімумів для працездатних осіб, відносно підозрюваного ОСОБА_5 . Покласти на підозрюваного наступні обов`язки: з`являтися за кожним викликом до слідчого, прокурора, суду; не відлучатися з місця проживання без дозволу слідчого, прокурора або суду, залежно від стадії кримінального провадження; повідомляти слідчого, прокурора чи суд, залежно від стадії кримінального провадження, про зміну свого місця проживання та місця роботи; утримуватися від спілкування з ОСОБА_7 та ОСОБА_8 та іншими особами, причетними до розслідування органом досудового розслідування обставин кримінального правопорушення, а саме свідками, підозрюваними, експертами, спеціалістами; здати на зберігання до СУ ГУНП в Миколаївській області закордонний паспорт/інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Підставою для внесення клопотання стало те, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення невеликої тяжкості, під час досудового слідства встановлено наявність ризиків, передбачених п.п. 3,4,5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

В судовому засіданні прокурор підтримав клопотання, посилаючись на неможливість запобігти вказаним ризикам шляхом застосування більш м`якої міри запобіжного заходу ніж застава, просив про задоволення клопотання.

Підозрюваний в судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання.

В судовому засіданні захисник заперечував проти задоволення клопотання, посилаючись на: необґрунтованість підозри, оскільки надані стороною обвинувачення докази обґрунтованості підозри не містять інформації про причетність ОСОБА_5 до скоєння злочинів; не доведеність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, оскільки підозрюваний неухильно виконує обов`язки передбачені ст. 42 КПК України; не доведеність неможливості застосування більш м`якого запобіжного заходу. Просив відмовити в задоволенні клопотання або застосувати запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання.

Перевіривши надані матеріали клопотання та дослідивши докази по даних матеріалах, заслухавши думки сторін кримінального провадження, суддя вважає, що вказане клопотання належить задовольнити частково, виходячи з наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Із матеріалів клопотання встановлено, що СВ Заводським ВП ГУНП в Миколаївській області здійснюється досудове розслідування кримінального провадження, зареєстрованого 20.04.2017 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000275 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 28, ч. 1 ст. 249 КК України.

18.10.2018 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 28, ч. 1 ст. 249 КК України, а саме про вчинення кримінального правопорушення при наступних обставинах:

ОСОБА_5 , в період часу з квітня 2017 року по 25.11.2017, більш точної дати в ході досудового розслідування не встановлено, являючись ФОІІ « ОСОБА_5 » та використовуючи його для прикриття незаконної діяльності, маючи достатній досвід в сфері добування водних живих біоресурсів, діючи в порушення норм природоохоронного законодавства, керуючись корисливим мотивом і переслідуючи мету незаконного збагачення, обрав в якості джерела доходу діяльність, пов`язану із незаконним видобуванням водних біоресурсів, вилов яких заборонено центральним органом виконавчої влади, що здійснює державний контроль за провадженням рибогосподарської діяльності, та водних живих біоресурсів, які занесені до Червоної книги України, вилов яких заборонено діючим законодавством.
З метою реалізації свого злочинного наміру, ОСОБА_5 в період часу з січня 2017 по листопад 2017 року, точного часу в ході досудового розслідування не встановлено, залучив до вказаної злочинної діяльності ОСОБА_9 та ОСОБА_8 , які безпосередньо здійснювали незаконне добування вищевказаних водних біоресурсів, за що отримувати частину прибутку від злочинної діяльності.
Діючи за попередньою змовою з ОСОБА_9 та ОСОБА_8 , ОСОБА_5 , забезпечив останніх засобами та знаряддями для вчинення злочинів (орудіями лову, в тому числі забороненими до використання), власними транспортними засобами, паливно-мастильними матеріалами, підшукував громадян, зацікавлених у придбанні риби цінних порід, в тому числі занесених до Червоної книги України, розподіляв прибуток від злочинної діяльності між учасникам групи.
З метою конспірації та запобігання викриттю протиправної діяльності, учасники групи підтримували зв`язок за допомогою мобільних телефонів, використовуючи в спілкуванні заздалегідь обумовлені фрази та слова, зміст яких зрозумілий лише членам групи.
25.11.2017, більш точної дати в ході досудового розслідування не встановлено, ОСОБА_5 , використовуючи для прикриття незаконної діяльності ФОП « ОСОБА_5 », діючи за попередньою змовою з ОСОБА_9 та ОСОБА_8 , реалізуючи свій умисел на отримання незаконного прибутку, із застосуванням заборонених знарядь і засобів лову, вчинив злочин проти навколишнього середовища при наступних обставинах, завдавши істотної шкоди рибним запасам України.
Так, у вказаний час, з метою реалізації свого злочинного наміру, направленого на незаконне видобування водних біоресурсів, вилов яких заборонено центральним органом виконавчої влади, що здійснює державний контроль за провадженням рибогосподарської діяльності, та водних живих біоресурсів, які занесені до Червоної книги України, вилов яких заборонено діючим законодавством, діючи за попередньою змовою з ОСОБА_7 та ОСОБА_8 , ОСОБА_5 , надав останнім вказівку здійснити вихід до акваторії Чорного моря, в район Тендрівської коси та Ягорлицької затоки Очаківського району Миколаївської області, точного місця в ході досудового розслідування не встановлено. Для здійснення незаконного зайняття рибним промислом, ОСОБА_5 надав ОСОБА_7 та ОСОБА_8 плавзасоби, р/н ЯМК 0014 та р/н НОМЕР_1 , які належать йому на праві власності та знаряддя лову, що надані ФОП « ОСОБА_5 » відповідно до Дозволу № 013 Державного агентства рибного господарства на спеціальне використання водних біоресурсів у рибогосподарських водних об`єктах (їх частинах), а саме: риболовних сіток а= 65 мм, h =100 мм, що мають маркувальні бирки, видані ФОП « ОСОБА_5 » посадовими особами Миколаїрибоохорони, конструкція яких містить поріж, що є забороненою до використання при здійсненні помислу.
25.11.2017. в період часу з 07.45 по 16.00 години, ОСОБА_7 та ОСОБА_8 , діючи за попередньою змовою з ОСОБА_5 та відповідно до розробленого плану, використовуючи найманих працівників в якості рибалок, які не були обізнані стосовно вчинення останніми злочину, перебуваючи в акваторії Чорного моря в районі Тендрівської коси та Ягордицької затоки Очаківського району Миколаївської області, точне місце вилову не встановлено, із застосуванням вищезазначених знарядь лову, що заборонені до промислу риби породи катран та породи камбала калкан, достовірно знаючи про встановлену Чорноморським басейновим управлінням Державного агентства рибного господарства заборону на промисел камбали глоси від 10.07.2017, а також вилов риби породи осетрових та ракоподібних, занесених до Червоної книги України, рухаючись на плавзасобах p/н ЯМК 0014 га р/н НОМЕР_1 , що належать на праві власності ОСОБА_5 , виловили 9 особин севрюги звичайної, 9 особин катрана, 27 особин калкана чорноморського, 497 особин камбали-глоса, 67 штук крабів виду «трав`яний» та 100 штук крабів виду «кам`яний».
Після цього, 25.11.2017, в період часу з 16.00 години по 18.37 годину, ОСОБА_7 та ОСОБА_8 , діючи за попередньою змовою з ОСОБА_5 та за вказівкою останнього, використовуючи автомобіль марки УАЗ р/н НОМЕР_2 , який перебуває у фактичному володінні останнього, здійснили транспортування незаконно здобутих водних біоресурсів, а саме 9 особин севрюги звичайної, 9 особин катрана, 27 особин калкана чорноморського, 497 особин камбали-глоса на територію домоволодіння за адресою: АДРЕСА_2 , де мало б бути здійснене їх сортування, зберігання та послідуючу реалізацію.
Незаконно здобуті 67 крабів виду «трав`яний» та 100 крабів виду «кам`яний», що занесені до Червоної книги України, ОСОБА_7 та ОСОБА_8 залишили в сітках в плавзасобах ЯМК 0014 та ЯМК 0169 на території риболовного причалу № 333-р, що розташований в м. Очакові Миколаївської області по вул. Рибацькій.
В період часу з 25.11.2017 о «18» годині «37» хвилині по 26.11.2017 о «00» годині «57» хвилині, в ході проведення санкціонованого обшуку за адресою: АДРЕСА_3 , в домоволодінні, що орендує ОСОБА_5 виявлено та вилучено свіжовиловлену рибу, а саме 9 особин севрюги звичайної, 9 особин катрана, 27 особин калкана чорноморського, 497 особин камбали-глоса та відібрано біологічні зразки з риболовних сіток, з поверхні риби та з поверхні багажнику автомобіля марки УАЗ р/н НОМЕР_3 .
Крім того, 26.11.2017 о «14» годині «30» хвилині, в ході проведення санкціонованого обшуку судна ЯМК №0169, що належить ОСОБА_5 , в сітках з бірками, що належать останньому, виявлено водні біоресурси в живому стані, а саме краби виду «трав`яний» в кількості 7 штук та виду «кам`яний» в кількості 8 штук, які занесені до Червоної Книги України та вилов яких заборонено, та вилучено біологічні зразки.
Крім того, 26.11.2017 о «15» годині «10» хвилині, в ході проведення санкціонованого обшуку судна ЯМК 0014, що належить ОСОБА_5 , в сітках з бірками, що належать останньому, виявлено водні біоресурси в живому стані, а саме краби у кількості 147 штук, а саме виду «трав`яний» в кількості 55 штук та виду «кам`яний» в кількості 92 штук, які занесені до Червоної Книги України та вилов яких заборонено.
Крім того, під час сканування сіток, вилучених в ході проведення санкціонованого обшуку 26.11.2017 судна ЯМК 0014 виявлено 5 крабів виду «трав`яний» в живому стані, які занесені до Червоної Книги України та вилов яких заборонено та відібрано зразки водорості.
Вищеперелічені біологічні зразки направлено для проведення дослідження до Інституту морської біології Національної Академії наук України. Згідно експертного висновку Інституту морської біології Національної Академії наук України від 21.12.2017, флористичний та морфофункціональний аналіз рослинності з 15 наданих зразків свідчить, що всі вони є представниками морської флори, що зростає в донних біотопах північно-західної частини Чорного моря. Типовими місцями знаходження 15 ідентифікованих видів донної рослинності (8 видів - червоні водорості, 4 види - зелені водорості, 3 види морські трави) є акваторії Дністровського лиману, Ягорлицької, Тендрівської, Джарилгацької та Каркінитської заток, а також прилеглих до них ділянок. Відомі ареали зростання цих видів та низькі значення питомої поверхні їх популяцій свідчать, що вони зростали в морських природних екосистемах з високим екологічним та природоохоронним статусом. Таким чином, відповідь на питання: «Чи можуть виявлені види рослинності вирощуватись в штучних умовах в прісних водоймах України?» - є негативною.
Згідно висновку експерта за результатами проведення судової інженерно-екологічної експертизи № 15988/18-48 від 22.08.2018, базові принципи кваліфікації шкоди, завданої біоресурсам внаслідок незаконного зайняття рибним, звіриним або іншим водним добувним промислом, як істотної, визначені п.12 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 10.12.2004 №17 «Про судову практику у справах про злочини та інші правопорушення проти довкілля». Вирішуючи питання проте, чи є шкода, заподіяна незаконним водним добувним промислом, істотною, потрібно у кожному конкретному випадку враховувати кількість, вартість та екологічну цінність здобутих або знищених водних біоресурсів. Відповідно до вищевказаної Постанови на те, що шкода є істотною можуть вказувати зокрема, такі дані: знищення нерестовищ риби, вилов риби в період нересту, нечисленних її видів або тих, у відтворенні яких с труднощі, добування великої кількості риби, водних тварин чи рослин або риби чи тварин, вилов яких заборонено. Відповідно до наданих на дослідження матеріалів, слідством встановлено незаконний вилов водних біоресурсів забороненими знаряддями лову, а саме 9 особин севрюги звичайної, 9 особин катрана, 27 особин калкана чорноморського, 497 особин камбали-глоса, вилучених в ході проведення санкціонованого обшуку за адресою: АДРЕСА_3 .
Таким чином, за такими критеріями (у відповідності до п. 12 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 10.12.2004 №17 «Про судову практику у справах про злочини та інші правопорушення прози довкілля»): «вилов риби у період нересту, нечисельних її видів або тих, у відтворенні яких с труднощі», «добування великої кількості риби, водних тварин чи рослин або риби чи тварин, вилов яких заборонено» шкода рибним запасам України, яка завдана незаконним добуванням водних біоресурсів 9 особин севрюги звичайної, 9 особин катрана, 27 особин калкана чорноморського, 497 особин камбала-глоса є істотною. Розмір шкоди, заподіяної внаслідок вилову біоресурсів, а саме 9 особин севрюги звичайної, 9 особин катрана, 27 особин калкана чорноморського, 497 особин камбали-глоса, складає 878741 (вісімсот сімдесят вісім тисяч сімсот сорок одна) гривня.
Відповідно до ст. 19 Закону України про Червону книгу України, спеціальне використання (добування, збирання) об`єктів Червоної книги України здійснюється у виняткових випадках лише у наукових і селекційних цілях, у тому числі для розмноження, розселення і розведення у штучно створених умовах, а також для відтворення популяцій за дозволом центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони навколишнього природного середовища, на підставі рішень Національної комісії з питань Червоної книги України, прийнятих відповідно до її повноважень. Спеціальне використання (добування, збирання) об`єктів Червоної книги України з метою отримання прибутку забороняється, базові принципи кваліфікації шкоди, завданої водним біоресурсам внаслідок незаконного зайняття рибним, звіриним або іншим водним добувним промислом, як істотної, визначені п. 12 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 10.12.2004 №17 «Про судову практику у справах про злочини та інші правопорушення проти довкілля». Відповідно до даної Постанови на те, що шкода є істотною, можуть вказувати, зокрема такі дані, як добування великої кількості риби, водних тварин чи рослин або риби чи тварин, вилов яких заборонено. Відповідно до наданих па дослідження матеріалів, слідством встановлено незаконний вилов водних біоресурсів, а саме вилов крабів виду травяний в кількості 7 штук та камяний в кількості 8 штук, вилучених під час санкціонованого обшуку 26.11.2017 судна ЯМК №0169, що належить ОСОБА_5 , виловом крабів в кількості 147 штук, а саме виду травяний в кількості 55 штук та виду камяний в кількості 92 штуки, вилучених під час санкціонованого обшуку 26.11.2017 судна ЯМК №0014, виловом крабів виду травяний в кількості 5 штук, вилучених під час фасування сіток, вилучених в ході проведення санкціонованого обшуку 26.11.2017 судна ЯМК №0014. Загальна кількість крабів, незаконно вилучених з природного середовища складає 67 особин краба виду травяний та 100 особин краба виду камяний. Таким чином, за критерієм «добування великої кількості риби, водних тварин чи рослин або риби чи тварин, вилов яких заборонено» (у відповідності до п.12 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 10.12.2004 №17 «про судову практике у справах про злочини та інші правопорушення проти довкілля»): шкода рибним запасам України, яка завдана незаконним добуванням водних біоресурсів, а саме 67 особин краба виду травяний та 100 особин краба виду камяний є істотною.
Таким чином, ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого ч.2 ст. 28, ч.1 ст. 249 КК України, а саме у незаконному зайнятті рибним або іншим водним добувним промислом, якщо воно заподіяло істотну шкоду, вчинене за попередньою змовою групою осіб.
Обґрунтованість підозри ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 28, ч.1 ст. 249 КК України підтверджують досліджені матеріали кримінального провадження: протокол допиту свідка ОСОБА_10 від 19.01.2018 та від 18.07.2018; протокол допиту свідка ОСОБА_11 від 18.07.2018 та від 19.01.2018; протокол обшуку мотофелюги ЯМК №0169 від 26.11.2017; протокол обшуку моторного човна ЯМК №0014; протокол обшуку від 25.11.2017 за адресою: м. Очаків, вул. Цокуренка, 165; пояснення ОСОБА_12 ; протокол допиту свідка ОСОБА_13 ; протокол допиту свідка ОСОБА_14 ; протокол допиту ОСОБА_15 ; протокол про результати зняття інформації з транспортних телекомунікаційних мереж від 13.11.2017, 29.01.2018, 08.02.2018 та від 12.02.2018; висновок експерта від 22.08.2018 №15988/18-48; висновок Інституту морської біології Академії наук України від 21.12.2017.
Слідчий суддя критично оцінює доводи сторони захисту про необґрунтованість підозри ОСОБА_5 з посиланням на відсутність доказів, якими прокурор обґрунтував клопотання, оскільки оцінка достатності доказів на обґрунтування підозри особи у вчиненні злочину на стадії досудового розслідування має менший стандарт доведеності у порівнянні з доведеністю винуватості особи у вчиненні злочину поза розумним сумнівом за результатами судового розгляду.

Так, у рішенні Європейського суду з прав людини «Мюррей проти Сполученого Королівства» 14310/88, 28 жовтня 1994 р. наголошено « … Метою допитів під час тримання під вартою відповідно до пункту (с) частини 1 статті 5 … є сприяння кримінальному розслідуванню шляхом підтвердження чи розвіювання конкретної підозри, яка послужила причиною арешту. Тому факти, які є причино виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що є необхідними для обґрунтування обвинувального вироку чи й просто висунення обвинувачення, черга якого надходить на наступній стадії процесу кримінального розслідування».

Європейський суд з прав людини у рішенні «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» 12244/86; 12245/86; 12383/86, 30 серпня 1990 р. зазначив «…наявність «обґрунтованої підозри» передбачає наявність фактів або інформації, які могли б переконати об`єктивного спостерігача в тому, що відповідна особа могла таки вчинити злочин, однак те, що можна вважати «обґрунтованим», залежить від усіх обставин …».

Сукупність тих даних, які долучені до клопотання слідчого та даних досліджених в судовому засіданні, підтверджує собою факт існування обґрунтованої підозри ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження.

З матеріалів кримінального провадження та пояснень наданих в судовому засіданні, слідчий суддя приходить до переконання про доведення прокурором існування ризику, передбаченого п.3 ч.1 ст. 177 КПК України.

Разом з тим слідчий суддя критично оцінює доводи сторони обвинувачення щодо наявності ризиків, передбачених п.п. 4,5 ч. 1 ст. 177 КПК України, оскільки: не обґрунтовано яким чином підозрюваний зможе перешкоджати кримінальному провадженню; не доведено, що підозрюваний може вчинити аналогічне кримінальне правопорушення, про що свідчить те, що ОСОБА_5 раніше не судимий, а допитаний свідок ОСОБА_10 18.07.2018 року пояснив, що у 2017 році проводились перевірки на дотримання законодавства у сфері використання та відтворення водних біоресурсів в тому числі і відносно ФОП « ОСОБА_5 » і порушень з його боку виявлено не було.

Згідно з положеннями ч.4 ст. 194 КПК України, слідчий суддя, має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, у разі якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті.

При вирішенні питання про застосування запобіжного заходу, слідчий суддя враховує те, що ОСОБА_5 раніше не судимий, одружений, працює, має постійне місце проживання в місті Херсон.

У зв`язку з цим, слідчий суддя дійшов висновку, що слідчим у клопотанні та прокурором під час розгляду клопотання не доведено достатніх підстав для застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді застави, а саме недостатності застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання вказаним ризикам.

Враховуючи викладені обставини, слідчий суддя вважає, що запобігти спробам незаконно впливати на свідків та підозрюваних у даному кримінальному провадженні можливо шляхом застосування запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання.
Разом з тим, вирішуючи питання про покладення на підозрюваного зобов`язань на які є посилання в клопотанні, слідчий суддя вважає, що відсутні підстави для покладення на підозрюваного обов`язку: з`являтися за кожним викликом до слідчого, прокурора, суду, оскільки такий обов`язок покладений на підозрюваного ч. 7 ст. 44 КПК України; здати на зберігання до СМУ ГУНП в Миколаївській області закордонний паспорт/інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну, оскільки сторона обвинувачення не зазначає про наявність ризику переховуватись від органів досудового розслідування та суду; не відлучатися з місця проживання без дозволу слідчого, прокурора або суду, залежно від стадії кримінального провадження, оскільки такий обов`язок не передбачений ч. 5 ст. 194 КПК України.

Враховуючи викладене, слідчий суддя дійшов висновку про часткове задоволення клопотання.

Керуючись ст.ст. 177- 179, 193-194, 196, 395 КПК України, слідчий суддя, -

У Х В А Л И В:

Клопотання слідчого Заводського ВП ГУНП в Миколаївській області ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу відносно підозрюваного ОСОБА_5 задовольнити частково.

Застосувати до ОСОБА_5 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 28, ч.1 ст. 249 КК України, запобіжний захід особисте зобов`язання.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 строком до 18.12.2018 року наступні обов`язки:

1. Повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та місця роботи;
2. Утримуватися від спілкування з підозрюваними ОСОБА_7 , ОСОБА_8 та будь-якими свідками і експертами у даному кримінальному провадженні, будь-яким чином у тому числі за допомогою засобів мобільного зв`язку та Інтернет мережі;

Попередити ОСОБА_5 про наслідки невиконання обов`язків, передбачених ст..194 КПК України, роз`яснивши, що в разі їх невиконання до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід і може бути накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Обов`язки по контролю за поведінкою підозрюваного ОСОБА_5 покласти на слідчого Заводського ВП ГУНП в Миколаївській області ОСОБА_6 .
Ухвала слідчого судді в частині покладення на підозрюваного обов`язків діє до 18.12.2018 року включно.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя : ОСОБА_1