Справа № 135/1306/18
Провадження у справі № 1-кс/135/662/18
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
19.10.2018 м. Ладижин

Слідчий суддя Ладижинського міського суду Вінницької області ОСОБА_1 ,
при секретарі судових засідань ОСОБА_2 ,
за участі прокурора ОСОБА_3 ,
підозрюваного ОСОБА_4 ,
захисника підозрюваного
-адвоката ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні, у залі судових засідань, у м. Ладижин Вінницької області,
клопотання захисника підозрюваного ОСОБА_4 адвоката ОСОБА_5
про зміну запобіжного заходу у кримінальному провадженні, внесеному 29.07.2018 року до ЄРДР за № 0000161, відносно підозрюваного:
- ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця та жителя АДРЕСА_1 , непрацюючого, неодруженого, українця, громадянина України, не судимого,
підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України, -
В С Т А Н О В И В:

Адвокат ОСОБА_5 звернувся до слідчого судді з цим клопотанням, на обґрунтування якого повідомив, що 19.10.2018 року ОСОБА_4 було змінено підозру та змінено кваліфікацію вчиненого ним злочину з ч. 3 ст. 15 ч. 1 ст. 115 КК України на ч. 1 ст. 121 КК України. Ризики, відповідно до ст. 177 КПК України щодо ОСОБА_6 в даному кримінальному провадженні відстуні і застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту із забороною залишати житло в нічний період доби буде достатнім для забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків.
Прокурор ОСОБА_3 у судовому засіданні заперечувала проти задоволення клопотання захисника, оскільки вважає, що ризики, передбачені ст. 177 КПК України, все ж таки існують.
Підозрюваний ОСОБА_4 та його захисник адвокат ОСОБА_5 у судовому засіданні підтримали це клопотання.
Вивчивши клопотання, заслухавши пояснення учасників справи, суд приходить до висновку, що клопотання адвоката є обґрунтованим і підлягає до задоволення, виходячи із наступного.
Відповідно до ч. 1 ст. 201 КПК України підозрюваний, обвинувачений, до якого застосовано запобіжний захід, його захисник, має право подати до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування, клопотання про зміну запобіжного заходу, в тому числі про скасування чи зміну додаткових обов`язків, передбачених частиною п`ятою статті 194 цього Кодексу та покладених на нього слідчим суддею, судом, чи про зміну способу їх виконання.
Стаття 29 Конституції України регламентує право кожної людини на свободу та особисту недоторканність. Заарештовувати або тримати під вартою особу можна лише за вмотивованим рішенням суду і тільки на підставах та в порядку, встановлених законом. У разі нагальної необхідності запобігти злочинові чи його перепинити уповноважені на те законом органи можуть застосувати тримання особи під вартою як тимчасовий запобіжний захід.
Відповідно до ст. 148 КПК України запобіжні заходи застосовуються до підозрюваного, обвинуваченого, підсудного, засудженого з метою запобігти спробам ухилитися від дізнання, слідства або суду, перешкодити встановленню істини у кримінальній справі або продовжити злочинну діяльність, а також для забезпечення виконання процесуальних рішень. Такі заходи застосовуються за наявності достатніх підстав вважати, що зазначені особи будуть намагатися ухилитися від слідства й суду або від виконання процесуальних рішень, перешкоджатимуть встановленню істини у справі або продовжуватимуть злочинну діяльність.
Стаття 177 КПК України передбачає, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим, покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що обвинувачений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.
Під час обрання запобіжного заходу ОСОБА_4 слідчим суддею було встановлено обґрунтованість ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, а саме, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та суду; вплинути на потерпілого та свідків; може вчинити нове кримінальне правопорушення.
Вирішуючи питання про зміну запобіжного заходу, слідчий суддя також враховує, що по справі «Харченко проти України» Європейський суд з прав людини 10 лютого 2011 року висловив думку про те, що розумність строку тримання під вартою не може оцінюватись абстрактно. Вона має оцінюватись в кожному окремому випадку залежно від особливостей конкретної справи, рівня переконливості аргументів заявника, викладених в його клопотанні про звільнення. Продовження тримання під вартою може бути виправдане тільки за наявності конкретного суспільного інтересу, який, незважаючи на презумпцію невинуватості, переважує принцип поваги до свободи особистості.
Відповідно до вимог ч. 3 ст. 5 Конвенції (правова позиція ЄСПЛ, викладена у п. 60 рішення від 06.11.2008 у справі «Єлоєв проти України») після спливу певного проміжку часу (досудового розслідування, судового розгляду) навіть обґрунтована підозра у вчиненні злочину, не може бути єдиним виправданням тримання під вартою підозрюваного, обвинуваченого.
Слідчий суддя враховує вимоги ст. 5 Конвенції, правову позицію ЄСПЛ у рішенні від 12.01.2012 у справі «Тодоров проти України», відповідно до якої «для продовження тримання під вартою повинні бути винятково вагомі причини, при цьому тільки тяжкість вчиненого злочину, складність справи та серйозність обвинувачень не можуть вважатися достатніми причинами для тримання особи під вартою протягом досить тривалого строку». Також суд вказав, що п. 3 ст. 5 Конвенції визначає право заарештованого на розгляд справи судом упродовж розумного строку або звільнення під час провадження, при цьому таке звільнення може бути обумовлене гарантіями з`явитися на судове засідання.
Крім того, слідчий суддя бере до уваги, що сторона обвинувачення зобов`язана доводити реальність ризиків, що виправдовують обмеження свободи, в іншому випадку слідчий суддя може змінити запобіжний захід на більш м`який.
Згідно ст.181 КПК України запобіжним заходом також є домашній арешт, який полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.
Слідчий суддя приходить до переконання, що у судовому засіданні на підставі наданих стороною захисту доказів встановлено, що після обрання підозрюваному запобіжного заходу, ступінь ризиків, які були встановлені судом, значно змінилися, зокрема, 19.10.2018 року ОСОБА_4 було змінено підозру та змінено кваліфікацію вчиненого ним злочину з ч. 3 ст. 15 ч. 1 ст. 115 КК України на ч. 1 ст. 121 КК України
У судовому засіданні на підставі наданих стороною захисту доказів встановлено, що родина підозрюваного, що проживає за адресою: АДРЕСА_1 , не заперечує щодо обрання відносно ОСОБА_4 домашнього арешту за вказаною адресою, ОСОБА_4 до притягнення до кримінальної відповідальності по даній справі позитивно характеризувався за місцем проживання за згаданою адресою.
З урахуванням викладеного, слідчий суддя приходить до переконання, що на даний час ризик, визначений судом при обранні підозрюваному запобіжного заходу, як наявність підстав вважати, що підозрюваний вчинить нове кримінальне правопорушення, значно зменшився чи перестав існувати взагалі.
Слідчий суддя враховує, що підозрюваний не заперечує факту завдання шкоди потерпілому, згоду родичів підозрюваного на домашній арешт, з урахуванням викладеного, приходить до переконання, що на даний час не існує такого, передбаченого ст. 177 КПК України, ризику, як наявність підстав вважати, що обвинувачений буде впливати на свідків, потерпілих, зможе знищити докази.
Разом з тим, приймаючи до уваги тяжкість санкції частини 1 статті 121 КК України, суд вважає, що є наявним ризик того, що підозрюваний, побоюючись покарання в разі визнання його винним, може ухилитися від суду. Відповідно до ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення обвинуваченим кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; вік та стан здоров`я обвинуваченого; міцність соціальних зв`язків обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; репутацію обвинуваченого; майновий стан обвинуваченого; наявність судимостей у обвинуваченого; дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; розмір майнової шкоди, у завданні якої обвинувачується особа.
З урахуванням викладеного, слідчий суддя вважає, що необхідність у такому запобіжному заході як тримання під вартою відпала, процесуальну поведінку ОСОБА_4 забезпечить запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, а відтак, відносно підозрюваного слід замінити раніше обраний запобіжний захід.
Згідно вимог ст. 194 КПК України, при застосуванні запобіжного заходу не пов`язаного з триманням під вартою, суд має право покласти на підозрюваного обов`язки.
Дійшовши висновку про зміну запобіжного заходу, слідчий суддя також враховує, що стороною обвинувачення не доведено, що існують інші ризики, крім визначеного судом ризику. Слідчий суддя вважає, що сторона обвинувачення не довела, що запобіжний захід у вигляді домашнього арешту не буде достатнім для запобіганню визначеного судом ризику, а також не доведена доцільність продовження підозрюваному строку тримання під вартою.
Керуючись ст.ст. 369-372, 331 КПК України, суд,

У Х В А Л И В:

Клопотання захисника підозрюваного ОСОБА_4 - адвоката ОСОБА_5 про зміну запобіжного заходу задовольнити.
Змінити запобіжний захід застосований відносно підозрюваного ОСОБА_4 з тримання під вартою на запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, заборонивши йому залишати житловий будинок АДРЕСА_1 в нічний період доби.
Підозрюваний ОСОБА_4 підлягає звільненню з під варти в залі суду негайно.
Покласти на підозрюваного ОСОБА_4 обов`язки, передбачені ст. 194 КПК України, а саме:
- прибувати за кожною вимогою до суду;
- прибувати до прокурора Ладижинського відділу Бершадської місцевої прокуратури із встановленою періодичністю;
- не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу суду;
- повідомляти суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;
- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.
Роз`яснити підозрюваному, що відповідно до ч. 5 ст. 181 КПК України, представники органу Національної поліції з метою контролю за його поведінкою, мають право з`являтись в житло, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю.
Строк виконання покладених обов`язків рахувати до 19 грудня 2018 року включно.
Обов`язки покладаються на підозрюваного ОСОБА_4 на строк дії ухвали.
Копію ухвали скерувати слідчому СВ Тростянецького ВП Бершадського ВП ГУНП у Вінницькій області та начальнику Державної установи «Вінницька установа виконання покарань (№1)» - для виконання, прокурору Ладижинського відділу Бершадської місцевої прокуратури ОСОБА_3 та захиснику ОСОБА_5 - для відома.
Копію ухвали вручити підозрюваному.
Контроль за виконанням ухвали покласти на слідчого СВ Тростянецького ВП Бершадського ВП ГУНП у Вінницькій області.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду Вінницької області протягом п`яти днів з моменту її проголошення.

Суддя