Справа № 638/3800/19
Провадження № 1-кс/638/1518/19
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 березня 2019 року слідчий суддя Дзержинського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , перевіривши скаргу ОСОБА_2 на дії та бездіяльність прокурора,-
встановив:

ОСОБА_2 звернулась до суду зі скаргою в якій просить зобов`язати прокурора Харківської місцевої прокуратури №1 виконати рішення Дзержинського районного суду м.Харкова від 05.03.2019 року, внести відомості про кримінальне правопорушення за заявою ОСОБА_3 . Від 21.02.2019 року до ЄРДР, визнати заявницю потерпілою та надати їй пам`ятку про права, надати витяг з ЄРДР, розглянути клопотання від 15.03.2019 року.
Дослідивши матеріали скарги слідчий суддя прийшов до висновку, що у відкритті провадження за скаргою слід відмовити з наступних підстав.
Як вбачається з матеріалів скарги, за ухвалою слідчого судді Дзержинського районного суду м.Харкова ОСОБА_4 11.03.2019 року до ЄРДР внесено відомості про вчинення кримінального правопорушення за ч.1 ст.183 КК України. Заявниця зазначає, що вказаний витяг містить не повну інформацію, а відтак рішення суду є невиконаним.
Відповідно до ч.4 ст.304 КПК України слідчий суддя відмовляє у відкритті провадження лише у разі, якщо скарга подана на рішення, дію чи бездіяльність слідчого, прокурора, що не підлягає оскарженню.
Частиною 1 статті 303 КПК України передбачений вичерпний перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого або прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування, та право на оскарження.
Згідно ч. 2 ст.303 КПК України встановлено, що скарги на інші рішення, дії чи бездіяльність слідчого або прокурора не розглядаються під час досудового розслідування і можуть бути предметом розгляду під час підготовчого провадження у суді згідно з правилами статей 314-316 цього Кодексу.
Аналіз вищевикладених положень КПК дає підстави для висновку, що право на оскарження слідчому судді рішень, дій чи бездіяльності особа отримує лише тоді, коли слідчий або прокурор прийняли певні рішення, вчинили конкретні дії або допустили конкретну бездіяльність, оскарження яких передбачено положеннями ч.1 ст. 303 КПК України.
Відповідно до пункту 1 частини 2 розділу І «Інструкції про порядок ведення єдиного обліку в органах поліції заяв і повідомлень про вчинені кримінальні правопорушення та інші події» (далі по тексту ухвали Інструкція) джерелом інформації про вчинені кримінальні правопорушення та інші події є заяви і повідомлення осіб, які надходять до органу поліції, особи, уповноваженої здійснювати досудове розслідування (далі - слідчий), або службової особи, уповноваженої на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення.

Відповідно до пункту 5 розділу ІІІ Інструкції про наявність письмових заяв про вчинені кримінальні правопорушення та інші події, що надійшли до чергової частини органу поліції, та повідомлень, що надійшли усно, у яких наявні відомості, що вказують на вчинення кримінального правопорушення, після реєстрації в журналі ЄО уповноважений працівник чергової частини доповідає начальникові слідчого підрозділу для внесення слідчими відповідних відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань та інформує начальника органу поліції.

Відповідно до частини 3 розділу І «Положення про порядок ведення Єдиного реєстру досудових розслідувань» до витягу з Реєстру включається інформація про: номер кримінального провадження; дату надходження заяви, повідомлення та дату і час внесення відомостей про заяву, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення до Реєстру, правову кваліфікацію кримінального правопорушення, наслідок розслідування кримінального правопорушення; прізвище, ім`я, по батькові потерпілого, заявника (найменування юридичної особи та ідентифікаційний код Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб підприємців та громадських формувань (даліЄДР)); короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення; прізвище, ім`я, по батькові та дату народження особи, яку повідомлено про підозру, наслідки розслідування щодо особи та відомості про здійснення спеціального досудового розслідування щодо неї; найменування, код ЄДР, юридичну адресу, розрахунковий рахунок, місце та дату державної реєстрації юридичної особи, щодо якої здійснюється кримінальне провадження, а також анкетні дані її представника; орган досудового розслідування; прізвище, ім`я, по батькові слідчого (слідчих) органів досудового розслідування, працівника (працівників) підрозділів детективів та внутрішнього контролю Національного бюро, які здійснюють досудове розслідування, та прокурора (прокурорів), який (які) здійснює(ють) процесуальне керівництво.

Скарга ОСОБА_2 не містить вимог, які могли б бути предметом оскарження до слідчого судді в контексті вимог ст. 303 КПК України, оскільки положеннями чинного кримінального процесуального закону не передбачене оскарження неповноти внесення відомостей до ЄРДР. Заявлені вимоги про внесення відомостей до ЄРДР, визнання потерпілою вже були предметом розгляду (ухвали суду №638/2971/19 та №638/2969/19) та за ними заявниці надано витяг з ЄРДР.
Порядок набуття особою статусу потерпілого регламентується ст. 55 КПК України. Процесуальний закон не пов`язує набуття статусу потерпілого особою, якій завдана шкода і яка звернулася із заявою про вчинення щодо неї кримінального правопорушення, з винесенням відповідного процесуального рішення слідчим або прокурором, як і не встановлює конкретних строків для слідчого і прокурора для визнання особи, яка хоча і не зверталася із заявою про вчинення щодо неї злочину, але подала заяву про залучення її як потерпілого про визнання її такою. А відсутність постанови слідчого або прокурора про відмову у визнанні особи потерпілим у матеріалах кримінальної провадження, виключає звернення до слідчого судді зі скаргою за п.5 ч.1 ст. 303 КПК України.

Враховуючи викладене, а також те, що скарга ОСОБА_2 суперечить вимогам ст.303 КПК України, слідчий суддя прийшов до висновку про відмову у відкритті провадження за даною скаргою.
Керуючись ст.ст. 303,304 КПК України, суд, -

ухвалив:

Відмовити у відкритті провадження за скаргою ОСОБА_2 на дії та бездіяльність прокурора.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя