У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

06 грудня 2018 року слідчий суддя Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , розглянувши клопотання адвоката ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_3 про скасування арешту майна, в рамках досудового розслідування кримінального провадження №0008035 від 14.07.2018 р. за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 190 КК України,-

В С Т А Н О В И В :

В провадження слідчого судді надійшло клопотання адвоката ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_3 про скасування арешту майна, в рамках досудового розслідування кримінального провадження №0008035 від 14.07.2018 р. за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 190 КК України.
Частиною 2 статті 174 КК України визначено, що клопотання про скасування арешту майна розглядає слідчий суддя, суд не пізніше трьох днів після його надходження до суду. Про час та місце розгляду повідомляється особа, яка заявила клопотання, та особа, за клопотанням якої було арештовано майно.
Чинний КПК України закріплює порядок розгляду слідчим суддею, судом клопотання про скасування арешту.

Разом з тим, чинне кримінально-процесуальне законодавство України не передбачає можливості розгляду клопотання про скасування арешту майна за відсутності особи, яка його подала.

Так, в судові засідання призначені на 24.10.2018 р. та 06.12.2018 р. заявник адвокат ОСОБА_2 не з`явився, про час та місце розгляду скарги повідомлявся належним чином, про що свідчать рекомендовані повідомлення, які містяться в матеріалах скарги.

Дослідивши матеріали клопотання, приходжу до наступного висновку.

Згідно ч. 1 ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.
Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікована Україною Законом № 475/97-ВР від 17.07.1997 року, гарантує право на справедливий і публічний розгляд справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом.

Слідчий суддя при цьому враховує, що Європейський суд у своїй практиці широко тлумачить дане питання, основним у якому є доступ до суду в тому розумінні, що особі має бути забезпечена можливість звернутись до суду для вирішення певного питання, і що з боку держави не повинні чинитись правові чи практичні перешкоди для здійснення цього права.

В той же час, Європейський суд у своїх рішеннях неодноразово наголошував, що право на доступ до суду, закріплене у статті 6 Конвенції, не є абсолютним: воно може бути піддане допустимим обмеженням, оскільки вимагає за своєю природою державного регулювання.

КПК України не містить загального положення про заборону зловживання процесуальними правами.

Заборона зловживання процесуальними правами не потребує закріплення у нормах КПК України, оскільки вона є загальноправовим (конституційним) принципом і поширюється на всі галузі права.

За таких обставин, неявка без поважної причини особи, яка подала клопотання, свідчить про фактичне не підтримання поданого клопотання та не доведення вказаних у ній обставин.

Відповідно до ч.3 ст.26 КПК України слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що віднесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим кодексом.

Виходячи з принципів змагальності і диспозитивності кримінального процесу, визначених ст. ст. 7, 22, 26 КПК України, оскільки особа не підтримує клопотання, з яким звернулась, про що свідчить неодноразова неявка в судове засідання особи, яка її подала, або її представника, слідчий суддя вважає відсутніми підстави для розгляду клопотання по суті та приходить до висновку про залишення поданого клопотання без розгляду.

З огляду на викладене, клопотання адвоката ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_3 про скасування арешту майна, в рамках досудового розслідування кримінального провадження №0008035 від 14.07.2018 р. за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 190 КК України,залишити без розгляду

На підставі викладеного і керуючись ст.ст. 7, 22, 26, 174, 201, 309, 372 КПК України, слідчий суддя, -

У Х В А Л И В:

Клопотання адвоката ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_3 про скасування арешту майна, в рамках досудового розслідування кримінального провадження №0008035 від 14.07.2018 р. за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 190 КК України залишити без розгляду.

Ухвала слідчого судді оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя: ОСОБА_1