Справа № 569/774/19

УХВАЛА

25 лютого 2019 року м. Рівне
Слідчий суддя Рівненського міського суду Рівненської області ОСОБА_1 вивчивши клопотання представника ОСОБА_2 адвоката ОСОБА_3 про зняття арешту з майна в порядку абзацу 2 частини 1 ст.174 КПК України,

В С Т А Н О В И В :
В провадження слідчого судді Рівненського міського суду Рівненської області надійшло клопотання представника ОСОБА_2 адвоката ОСОБА_3 в якому він просить скасувати арешт, накладений Головним Управлінням Національної поліції в Рівненській області з об`єкту обтяження: транспортного засобу марки «Audi» модель Q7, кузов № НОМЕР_1 , 2011 року випуску, що належить ОСОБА_2 на підставі свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу, серії НОМЕР_2 від 10.11.2016 року, на підставі ухвали Рівненського міського суду Рівненської області від 01.02.2018 року.
Слідчий суддя, вивчивши матеріали клопотання представника ОСОБА_2 адвоката ОСОБА_3 прийшов до наступного висновку.
Частиною 1 статті 174 КПК України встановлено, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю чи частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.
Разом з тим, як згаданою нормою кримінального процесуального закону, так і іншими процесуальними нормами, не врегульовано питання щодо підсудності клопотань про скасування арешту в порядку ст. 174 КПК України.
У зв`язку з такою прогалиною в законодавстві Пленум Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ надав роз`яснення, що містяться в п. 1 постанови № 5 від 03.06.2016 року «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна», згідно з якими, за наявності кримінального провадження власник чи інший володілець майна може звернутися до суду за захистом свого порушеного, невизнаного чи оспорюваного права власності у загальному порядку. Після підтвердження цього права зазначена особа, як і титульний власник майна, у тому числі й особа, яка не є учасником кримінального провадження, має право на звернення з клопотанням про скасування арешту та вирішення інших питань, які безпосередньо стосуються її прав, обов`язків чи законних інтересів, у порядку, передбаченому статтями 174, 539 Кримінального процесуального кодексу України до суду, що наклав арешт чи ухвалив вирок.
Таким чином, з клопотанням про скасування арешту майна в порядку ст. 174 КПК України слід звертатися до суду, що наклав арешт.
У той же час, відповідно до постанови від 19.07.2018 року про доручення здійснення досудового розслідування кримінального правопорушення слідчому підрозділу вищого рівня в межах одного органу за підписом генерального прокурора України ОСОБА_4 , вбачається, що подальше здійснення досудового розслідування кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 364-1 КК України, у кримінальному провадженні 0000010 від 13.01.2017 доручено слідчому підрозділу вищого рівня в межах одного органу - Головному слідчому управлінню Національної поліції України та постанову направлено до прокуратури Рівненської області та Головного слідчого управління Національної поліції України для виконання.
Враховуючи наведене, клопотання представника ОСОБА_2 адвоката ОСОБА_3 про скасування арешту майна підлягає розгляду слідчим суддею м. Київ.
За правилами ч. 1 ст. 7 КПК України, зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких, зокрема, відносяться, верховенство права, законність, доступ до правосуддя та обов`язковість судових рішень.
Частиною 6 ст. 9 КПК України визначено, що у випадку, коли положення цього кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені ч. 1 ст. 7 КПК України.
З огляду на те, що Кримінальним процесуальним кодексом, зокрема, ст. 174 КПК України, не врегульовано питання щодо підсудності клопотань про скасування арешту майна, а тому, керуючись загальними засадами кримінального провадження, слідчий суддя вважає за необхідне повернути клопотання про скасування арешту майна представнику ОСОБА_2 адвокату ОСОБА_3 для звернення до належного суду.
Таким чином, вирішення питання про скасування арешту майна у даному випадку підсудне Київському суду, а тому клопотання слід повернути ініціатору.
Керуючись ст. ст. 7, 9, 174, 309 КПК України, слідчий суддя

У Х В А Л И В :
Клопотання представника ОСОБА_2 адвоката ОСОБА_3 про зняття арешту з майна в порядку абзацу 2 частини 1 ст.174 КПК України - повернути.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя Рівненського міського суду ОСОБА_1