Справа №766/3694/18
н/п 1-кп/766/1406/19
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
22 січня 2019 року м. Херсон
Херсонський міський суд Херсонської області у складі:

головуючого судді: ОСОБА_1
за участю:
секретаря: ОСОБА_2
прокурора: ОСОБА_3
потерпілих: ОСОБА_4 , ОСОБА_5
захисника: ОСОБА_6
обвинуваченого: ОСОБА_7
провівши відкрите підготовче судове засідання на підставі обвинувального акта у кримінальному провадженні, відомості про яке внесено до ЄРДР 28.12.2017 року за №0007189, за обвинуваченням ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець м. Херсона, проживає за адресою: АДРЕСА_1 , у вчиненні кримінальних правопорушень (злочинів), передбачених ч. 1 ст. 185, ч. 2 ст. 185 КК України, -

встановив:
Зазначений обвинувальний акт, відповідно до здійсненого авторозподілу, надійшов в провадження судді Херсонського міського суду Херсонської області ОСОБА_1 27 листопада 2018 року.

До обвинуваченого ОСОБА_7 запобіжний захід не застосовано.

Ухвалою від 29 листопада 2018 року вказане кримінальне провадження призначено до підготовчого судового засідання.

У підготовчому судовому засіданні захисник заявив про порушення права на захист обвинуваченого ОСОБА_7 під час проведення досудового слідства та направлення обвинувального акта до суду з огляду на те, що його підзахисний має психічні вади і ця обставина була встановлена ще під час проведення досудового розслідування, що потребувало забезпечення участі захисника на всіх стадіях кримінального провадження, проте цього зроблено не було.

Обвинувачений ОСОБА_7 підтримав позицію свого захисника.

Прокурор просив відмовити у задоволенні заявленого захисником клопотання та призначити кримінальне провадження до судового розгляду, з огляду на те, що участь захисника забезпечена під час судового розгляду.

Потерпілі підтримали позицію прокурора.

Заслухавши думки учасників процесу, дослідивши матеріали кримінального провадження, суд дійшов наступних висновків.

Як випливає зі змісту ст. 20 КПК України, у якій закріплено принцип забезпечення права на захист, а також зі змісту ст. 87 КПК України, необхідною умовою реалізації права на захист є забезпечення основних його гарантій на усіх стадіях кримінального провадження, оскільки випадки, коли підозрюваному, обвинуваченому під час досудового розслідування не було призначено захисника за умови його обов`язкової участі, ставлять під сумнів питання належності та допустимості доказів, на яких ґрунтується обвинувальний акт прокурора. При цьому, призначення захисника у судовому провадженні у таких справах не може саме по собі відновити порушене право на захист.

Правову позицію ЄСПЛ щодо початкового етапу забезпечення права на захист у кримінальному провадженні викладено, зокрема, у п. 63 рішення ЄСПЛ від 09.06.2011 року у справі «Лучанінова проти України», де зазначено, що «для здійснення обвинуваченим свого права на захист йому зазвичай повинно бути забезпечено можливість отримати ефективну допомогу захисника із самого початку провадження».

Відповідно до вимог ст. 52 КПК України, участь захисника є обов`язковою у кримінальному провадженні щодо осіб, які внаслідок психічних чи фізичних вад (німі, глухі, сліпі тощо) не здатні повною мірою реалізувати свої права, - з моменту встановлення цих вад.

З матеріалів справи видно, що органу досудового розслідування до затвердження (28.02.2018 року) та подальшого направлення обвинувального акта до суду було достовірно відомо про психічні вади здоров`я обвинуваченого ОСОБА_7 , про що свідчать зазначені в обвинувальному акті анкетні відомості обвинуваченого.

Так, згідно обвинувального акта ОСОБА_7 з 2008 року перебуває на диспансерному обліку в наркологічному диспансері з діагнозом «розлади психіки та поведінки внаслідок вживання кількох психоактивних засобів, синдром залежності».

Однак, як видно з реєстру матеріалів досудового розслідування і цього не заперечив прокурор, слідчим не було допущено захисника до участі у цьому кримінальному провадженні. Відповідно до матеріалів справи участь захисника було забезпечено лише під час розгляду справи Херсонським міським судом Херсонської області.

Як зазначено у наданій прокурором копії заяви про відмову від адвоката, підписану ОСОБА_7 (а.с.76), останній після конфіденційного побачення з адвокатом ОСОБА_6 прийняв рішення відмовитись від захисника.

У частинах 1,2 ст. 54 КПК України визначено, що обвинувачений може відмовитися від адвоката, така відмова фіксується у протоколі процесуальної дії.

Разом з цим, згідно ч. 3 тієї самої статті відмова від захисника не приймається, коли його участь є обов`язковою, що відповідно до матеріалів справи має місце у даній справі.

При цьому, у судовому засіданні обвинувачений повідомив, що вказану вище заяву про відмову від адвоката йому надав слідчий, до її підписання конфіденційного побачення з адвокатом він не мав, що підтвердила також захисник, вказавши, що її підпису на тій заяві не має.

Наведене дає підстави для висновку що відмова ОСОБА_7 від захисника під час проведення досудового слідства уданому кримінальному провадженні належним чином оформлена не була, а в силу положень ч. 3 ст. 54 КПК України і не могла бути прийнята, що вимагало участі захисника у досудовому розслідуванні.

Отже, є підстави визнати, що проведення зазначених в реєстрі матеріалів досудового розслідування процесуальних дій та прийняття під час проведення досудового розслідування рішень, в тому числі складання обвинувального акта, після встановлення психічних вад обвинуваченого відбулося з порушенням права обвинуваченого на захист, а отже з істотним порушенням вимог кримінального процесуального закону, що є неприпустимим.

Суд вважає, що наведені обставини унеможливлюють призначення судового розгляду даного провадження, у зв`язку з чим обвинувальний акт слід повернути прокурору, оскільки іншим шляхом порушене право обвинуваченого на захист відновити неможливо.

Керуючись ст.ст. 314, 369, 376 КПК України, суд, -

постановив:
Обвинувальний акт у кримінальному провадженні, відомості про яке внесено до ЄРДР 28.12.2017 року за №0007189, за обвинуваченням ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінальних правопорушень (злочинів), передбачених ч. 1 ст. 185, ч. 2 ст. 185 КК України, повернути прокурору для усунення виявлених недоліків протягом розумного строку.

Ухвала може бути оскаржена протягом семи днів з дня її оголошення до Херсонського апеляційного суду через Херсонський міський суд Херсонської області.

Суддя: ОСОБА_1