№1-КС/359/826/2019
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 березня 2019 року м. Бориспіль

Слідчий суддя Бориспільського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 за участю прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , перекладача ОСОБА_5 , підозрюваного ОСОБА_6 розглянувши клопотання прокурора військової прокуратури Дарницького гарнізону ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді триманні під вартою щодо ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Аво-Оммама, Федеративної Республіки Нігерії, громадянина Федеративної Республіки Нігерії,

ВСТАНОВИВ:

До суду із даним клопотанням звернувся прокурор. Вимоги клопотання обґрунтував тим, що військовою прокуратурою Дарницького гарнізону здійснюється процесуальне керівництво у кримінальному провадженні №0000038 від 18.03.2019 за підозрою громадянина Федеративної Республіки Нігерія ОСОБА_6 ( ОСОБА_7 ), ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 369 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що відповідно до посадової інструкції інспекторів прикордонної служби 1, 2, 3 категорії відділення інспекторів прикордонної служби відділу прикордонної служби « ІНФОРМАЦІЯ_2 » ІІ категорії (тип А), останні мають право шляхом опитування осіб з`ясовувати підстави в`їзду в Україну або виїзду з України, не пропускати через державний кордон України осіб без відповідних документів на право його перетинання, осіб, які надали свідомо неправдиві відомості під час одержання зазначених документів, осіб, яким Державною прикордонною службою України за порушення законодавства з прикордонних питань та про правовий статус іноземців чи за мотивованим письмовим рішенням суду та правоохоронних органів не дозволяється в`їзд в Україну або тимчасово обмежено право виїзду з України, робити в документах зазначених осіб відповідні відмітки.

Поряд з цим, громадянин Федеративної Республіки Нігерії ОСОБА_6 ( ОСОБА_7 ), ІНФОРМАЦІЯ_1 , отримавши рішення про відмову в перетинанні державного кордону України, вирішив незаконно перетнути державний кордон України шляхом підкупу службових осіб Державної прикордонної служби України.

Так, для реалізації задуманого плану, перебуваючи у службовому приміщенні міжнародного аеропорту « ІНФОРМАЦІЯ_2 » (термінал «D») за адресою: Київська область, м. Бориспіль-7, Еджемс Фавоур Чіемеріе (EJIMS FAVOUR CHIEMERIE) 18.03.2019 близько 18 год. 00 хв., відповідно до настанови свого, невстановленого досудовим розслідуванням знайомого, звернувся з пропозицією до начальника 2 групи паспортного контролю 3 відділення інспекторів прикордонної служби відділу прикордонної служби «Бориспіль-1» ОКПП « ІНФОРМАЦІЯ_3 » ДПС України ОСОБА_8 щодо позитивного перегляду рішення та подальшого перетину державного кордону України у міжнародному аеропорту « ІНФОРМАЦІЯ_2 » за неправомірну вигоду.

Надалі, реалізуючи злочинний план, громадянин Федеративної Республіки Нігерії ОСОБА_6 ( ОСОБА_7 ), 18.03.2019 близько 19 год. 50 хв. у службовому приміщені міжнародного аеропорту « ІНФОРМАЦІЯ_2 » (термінал «D») за адресою: Київська область, м. Бориспіль-7, надав службовій особі Державної прикордонної служби України ОСОБА_8 неправомірну вигоду у сумі 3000 (три тисячі) доларів США за позитивний перегляд рішення, подальшого пропуску на територію України у пункті пропуску «Бориспіль» та проставлення відповідних відміток в його паспортному документі щодо перетину ним державного кордону України на в`їзд.

Після надання громадянином Федеративної Республіки Нігерії ОСОБА_6 ( ОСОБА_7 ), неправомірної вигоди, грошові кошти у сумі 3000 (три тисячі) доларів США вилучено під час проведення огляду місця події.

18.03.2019 о 21 год. 00 хв. громадянина Федеративної Республіки Нігерії ОСОБА_6 ( ОСОБА_7 ), затримано в порядку ст. 208 КПК України.

Таким чином, своїми умисними діями, які виразились у пропозиції та наданні громадянином Федеративної Республіки Нігерії ОСОБА_6 ( ОСОБА_7 ) неправомірної вигоди у сумі 3000 (три тисячі) доларів США службовій особі Державної прикордонної служби України ОСОБА_8 за позитивний перегляд рішення про відмову у перетинанні державного кордону України та подальший пропуск на територію України у пункті пропуску «Бориспіль», шляхом проставлення відповідних відміток в його паспортному документі щодо перетину державного кордону України на в`їзд, чим вчинив кримінальне правопорушення, передбачене ч. 3 ст. 369 КК України, тобто пропозицію та надання неправомірної вигоди службовій особі, яка займає відповідальне становище, вчинене за попередньою змовою групою осіб, за вчинення в інтересах того, хто пропонує та надає таку вигоду, дій з використанням службового становища.

19.03.2019 ОСОБА_6 ( ОСОБА_7 ) повідомлено про підозру у вчиненні ним кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 369 КК України.

Обґрунтованість підозри ОСОБА_6 ( ОСОБА_7 ) підтверджується зібраними під час досудового розслідування доказами, а саме допитами свідків, протоколами оглядів, протоколами проведених негласних слідчих дій, протоколом затримання, протоколом огляду місця події, а також іншими зібраними органом досудового розслідування доказами.

Санкція ч. 3 ст. 369 КК України передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк від чотирьох до восьми років з конфіскацією майна або без такої та із спеціальною конфіскацією та відповідно до ч. 4 ст. 12 КК України зазначене кримінальне правопорушення відноситься до категорії тяжких.

Відповідно до вимог п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України, під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме:

- п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, підозрюваний ОСОБА_6 ( ОСОБА_7 ) може ухилятися від органу досудового розслідування, суду, оскільки останній не має постійного місця проживання, місця роботи, не має постійного джерела доходу на території України, не має міцних соціальних зв`язків на території України тощо та будучи обізнаним про покарання, що йому загрожує за інкримінований йому злочин для уникнення покарання може переховуватися від органу досудового розслідування та суду.

Відповідно до п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Відповідно до ст. 178 КПК України, у ході досудового розслідування у кримінальному провадженні встановлено наступне:

- зібрані під час досудового розслідування докази є вагомими та підтверджують причетність ОСОБА_6 ( ОСОБА_7 ) до вчинення ним кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 3 ст. 369 КК України;

- підозрюваний ОСОБА_6 ( ОСОБА_7 ) не має постійного проживання, місця роботи на території України;

- вік та стан підозрюваного ОСОБА_6 ( ОСОБА_7 ) дозволяють йому перебувати в слідчому ізоляторі під час досудового розслідування, що є необхідним для забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного;

- підозрюваний ОСОБА_6 ( ОСОБА_7 ) не має на території України міцних соціальних зв`язків, не має постійного місця проживання, роботи та джерела доходу, родини та утриманців.

У органу досудового розслідування є достатні підстави вважати, що будь-який інший запобіжний захід, не пов`язаний із позбавленням волі, не може забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного ОСОБА_6 ( ОСОБА_7 ).

Застосування до підозрюваного ОСОБА_6 ( ОСОБА_7 ) запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання не забезпечить належної поведінки підозрюваного, не зменшить наявність вищевказаних ризиків та не зможе перешкодити їх реалізації, оскільки зважаючи на особу підозрюваного він не може самоорганізуватися для здійснення належного самоконтролю.

Неможливе і застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді особистої поруки, оскільки на момент повідомлення йому про підозру та звернення до слідчого судді із вказаним клопотанням до органу досудового розслідування не надійшло жодної заяви від осіб, які заслуговують на довіру, про обрання відносно підозрюваного саме такого запобіжного заходу.

Ураховуючи відсутність законних та постійних джерел заробітку у підозрюваного до нього не можливо застосувати запобіжний захід у вигляді застави.

Застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту не можливе, оскільки останній є громадянином Федеративної Республіки Нігерія та на території України не має постійного та навіть тимчасового місця проживання.

Єдиним запобіжним заходом, який здатен забезпечити виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків та унеможливить реалізацію вищевикладених ризиків є запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

В зв`язку з цим, просив суд задовольнити дане клопотання.

В суді прокурор підтримав повністю заявлене клопотання, просив суд його задовольнити, пославшись на обставини зазначені в ньому.

Підозрюваний та його захисник просили суд обрати запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою.

Дослідивши матеріали клопотання, заслухавши пояснення підозрюваного, захисника, думку прокурора, слідчий суддя вважає, що заявлене клопотання є обґрунтованим та підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що з витягу з ЄРДР (кримінальне провадження №0000038 від 18.03.2019 року за ч.3 ст.369 КК України ) вбачається, що ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянин Федеративної Республіки Нігерії без реєстрації та постійного місця проживання на території України, умисно 18.03.2019 року близько 18 год.00 хв. запропонував та 18.03.2019 року близько 19 год.50 хв. перебуваючи у службовому приміщенні міжнародного аеропорту «Бориспіль» (термінал «Д») за адресою: Київська область м.Бориспіль-7, надав службовій особі Державної прикордонної служби України ОСОБА_8 неправомірну вигоду у сумі 3000 доларів США за позитивний перегляд рішення про відмову у перетинанні державного кордону України та подальший пропуск на територію України у пункті пропуску «Бориспіль» шляхом проставлення відповідних відміток в його паспортному документі щодо перетину державного кордону України на в`їзд.

19.03.2019 року ОСОБА_6 , винесено повідомлення про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч.3 ст.369 КК України, покарання за який передбачене у вигляді позбавлення волі на строк від чотирьох до восьми років з конфіскацією майна або без такої.

Обґрунтованість цієї підозри підтверджується допитами свідків ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_8 , протоколами оглядів, , протоколом затримання, протоколом огляду місця події, а також іншими зібраними органом досудового розслідування доказами.

Відповідно до вимог ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

На підставі вимог ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 цього кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: тяжкість злочину, у вчинені якого підозрюється, обвинувачується особа, її вік, стан здоров`я, сімейний і матеріальний стан, вид діяльності, місце проживання, та інші обставини що її характеризують.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Згідно ч.1 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Враховуючи наведене, суд приходить до переконання про існування достатніх підстав вважати, що існує ризик того, що підозрюваний ОСОБА_6 може переховуватися від органу досудового розслідування, суду.

До даного висновку суд прийшов з огляду на те, що ОСОБА_6 не надав суду жодного доказу , що свідчив би про його місце проживання, роботи, навчання в Україні. Матеріали клопотання протилежного не містять.

За таких обставин, прокурор довів суду про наявність ризику передбаченого пунктом 1 ч.1 ст.177 КПК України та наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, кримінального правопорушення і недостатність застосування більш м`якого запобіжного заходу для запобігання вищезазначеного ризику.

У відповідності до ст. 178 КПК України, при обрані запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою суд враховує тяжкість покарання, що загрожує особі.

Відповідно до вимог ч. 3 ст.183 КПК України, суд зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків передбачених цим Кодексом з наведенням доказів, що вказані кошти застави здобуті не злочинним шляхом.

Відповідно до ч.5 ст. 182 КПК України, розмір застави визначається у таких межах: щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Отже, відповідно до вимог п.2 ч.5 ст.182 КПК України, суд вважає, що застава може бути визначена в сумі 60 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 115260 грн. (60х1921).

Керуючись ст. 177, 178, 182, 183, 194, 196, 197, 309 КПК України, -

УХВАЛИВ:

Клопотання прокурора військової прокуратури Дарницького гарнізону ОСОБА_3 задовольнити.

Застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_6 ( ОСОБА_7 ), ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Аво-Оммама, Федеративної Республіки Нігерії, громадянина Федеративної Республіки Нігерії, без реєстрації та постійного місця проживання на території України підозрюваного у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 369 КК України, запобіжний захід у виді тримання під вартою на строк 60 діб та утримувати в Державній установі «Київський слідчий ізолятор» Міністерства юстиції України, розташованому за адресою: м. Київ, вул. Дегтярівська, 13.

Строк тримання під вартою ОСОБА_6 ( ОСОБА_7 ), ІНФОРМАЦІЯ_1 обчислювати з моменту затримання, тобто з 21 год.00 хв. 18.03.2019 року і встановити до 21 год.00 хв. 16 травня 2019 року включно.
Встановити розмір застави в сумі 115 260 грн. та роз`яснити, що він або інша особа має право внести заставу на розрахунковий рахунок Бориспільського міськрайонного суду (отримувач: Територіальне управління Державної судової адміністрації України в Київській області; ; розрахунковий рахунок: 8661; банк отримувача: (ГУ ДКСУ) Держказначейська служба України м. Київ; код банку (МФО): 820172).

У разі внесення застави підозрюваному необхідно:

- не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

- з`являтися за викликом до слідчого, прокурора, суду.

У разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

Вручити копію цієї ухвали підозрюваному негайно після її оголошення.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з моменту її проголошення захисником, а особою, яка перебуває під вартою протягом п`яти днів з моменту вручення копії ухвали, безпосередньо до Київського апеляційного суду .

Повний текст ухвали оголошено 25 березня 2019 року.

Слідчий суддя ОСОБА_1