Справа №463/196/19
Провадження №1-кс/463/978/19
У Х В А Л А
про залишення скарги без розгляду

25 березня 2019 року Личаківський районний суд м. Львова

в складі: слідчого судді - ОСОБА_1 ,

з участю секретаря судового засідання - ОСОБА_2 ,

розглянувши скаргу ОСОБА_3 на постанову слідчого Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого в м. Львові ОСОБА_4 від 27 лютого 2019 року про відмову в задоволенні клопотання про визнання потерпілою, зобов`язання до вчинення дій, -

в с т а н о в и в :

до суду надійшла скарга ОСОБА_3 на постанову слідчого Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого в м. Львові ОСОБА_4 від 27 лютого 2019 року про відмову в задоволенні клопотання про визнання потерпілою, зобов`язання до вчинення дій.

В судове засіданні 20.03.2019, 25.03.2019 особа яка подала скаргу будучи повідомленою про дату, час та місце розгляду справи належним чином, що підтверджується довідками про доставку SMS-повідомлення («Повістки про виклик до суду в кримінальному провадженні») (а.с.22, 24), не з`явилася, клопотання про відкладення не подавала.

Представник суб`єкта оскарження - Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого в м. Львові, в судове засідання не з`явився, про час і місце розгляду скарги повідомлений належним чином.

Відповідно до ч.4 ст.107 КПК України, у разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Вивчивши матеріали скарги, приходжу до наступного висновку.

У відповідності до вимог ч. 6 ст. 9 КПК України у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 22 КПК України кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом.

Згідно з ч. 1, 3 ст. 26 КПК України сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачений цим Кодексом. Слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

У відповідності до ч. 2, 3 ст. 306 КПК України скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування розглядаються не пізніше сімдесяти двох годин з моменту надходження відповідної скарги, крім скарг на рішення про закриття кримінального провадження, які розглядаються не пізніше п`яти днів з моменту надходження скарги.

Розгляд скарг на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування здійснюється за обов`язкової участі особи, яка подала скаргу, чи її захисника, представника та слідчого чи прокурора, рішення, дії чи бездіяльність яких оскаржуються. Відсутність слідчого чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.

Таким чином, з огляду на особливість інституту оскарження рішень, дій чи бездіяльності слідчого, прокурора під час досудового розслідування, яка полягає, зокрема, у тому, що прийняте слідчим суддею рішення може мати вплив на подальший хід досудового розслідування, КПК встановлює чіткий строк щодо розгляду відповідних скарг, а саме сімдесят дві години з моменту надходження скарги. Виняток становлять лише скарги на рішення про закриття кримінального провадження, для яких передбачено можливість розгляду у строк не пізніше п`яти днів з моменту надходження скарги. Крім того, КПК України чітко визначено, що розгляд скарги відбувається за обов`язкової участі особи, яка подала скаргу.

Аналогічна позиція викладена і в Узагальненні про практику розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність органів досудового розслідування чи прокурора під час досудового розслідування Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ, а саме, що у контексті вирішення питання про дії суду в разі відсутності скаржника, який не заявив клопотання про розгляд скарги без його участі, а також належним чином повідомленого скаржника, який не з`явився на такий розгляд, слід зважати на те, що слідчим суддям доцільно у таких випадках залишати скаргу без розгляду. У випадку залишення скарги без розгляду скаржник буде мати право повторно звернутися з такою в суд.

Враховуючи обмежені строки розгляду скарги, прихожу до переконання, що скаргу слід залишати без розгляду, що не позбавляє особу, яка подала скаргу права на повторне звернення з такою до суду.

Керуючись вимогами ст.ст. 9, 22, 26, 107, 306, 307, 372 КПК України, -

п о с т а н о в и в:

скаргу ОСОБА_3 на постанову слідчого Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого в м. Львові ОСОБА_4 від 27 лютого 2019 року про відмову в задоволенні клопотання про визнання потерпілою, зобов`язання до вчинення дій залишити без розгляду.

Слідчий суддя: ОСОБА_1