печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
04 жовтня 2018 року Слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 за участі секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання слідчого СВ Печерського управління поліції Головного управління НП у м.Києві ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту підозрюваному у кримінальному провадженні №004154 ОСОБА_4 ,

В С Т А Н О В И В:
Слідчий СВ Печерського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві, ОСОБА_6 , розглянувши матеріали досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №004154 від 17.09.2018 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.296, ч.2 ст.345, ч.2 ст.186 КК України, за погодженням прокурора ОСОБА_7 звернувся до слідчого судді із клопотанням і просить застосувати до ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Києва, громадянина України, українця, з вищою освітою, офіційно не працюючого зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого, запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в період часу із 20 години до 08 години наступної доби, відповідно до ч. 2 ст. 181 КПК України, та покласти на підозрюваного ОСОБА_4 такі обов`язки: Прибувати до слідчого, прокурора, або суду за першою вимогою; Не залишати місце постійного проживання та реєстрації - АДРЕСА_1 , без дозволу слідчого, прокурора, або суду із 20 години до 08 години наступної доби.

Клопотання підтримано прокурором ОСОБА_3 та обґрунтовано наступним. Печерським управлінням поліції ГУНП України в м. Києві здійснює досудове розслідування у кримінальному провадженні за №004154 від 17.09.2018 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч3 ст.296, ч.2 ст.345, ч.2 ст.186 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 17.09.2018, приблизно з 08 години 45 хвилин, перед будівлею Генеральної прокуратури України за адресою: м. Київ, вул. Різницька, 13/15 відбувався мітинг, організованої ВО «Свобода» під гаслом «Проти дій осіб, спрямованих на співпрацю з країною - агресором - Російською Федерацією», в якому в числі інших невстановлених досудовим розслідуванням осіб, приймали участь ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_3 та ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_4 .

В той же день, 17.09.2018 приблизно о 10 годині 30 хвилин ОСОБА_11 , разом з іншими невстановленими досудовим розслідуванням особами, демонструючи зневагу до існуючих правил і норм поведінки, грубо порушуючи громадський порядок, з мотивів явної неповаги до суспільства проявляючи особливу зухвалість, почав кидати каміння у вікна будівлі Генеральної прокуратури України, після чого умисно, діючи одноособово, пошкодив фасад будівлі, зірвавши з нього емблему установи, після чого публічно хизувався нею, як здобутим трофеєм.

Продовжуючи свої хуліганські дії, в той же день, 17.09.2018 приблизно о 10 годині 40 хвилин ОСОБА_11 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 та ОСОБА_10 , разом з іншими невстановленими досудовим розслідуванням особами, демонструючи зневагу до існуючих правил і норм поведінки, грубо порушуючи громадський порядок, з мотивів явної неповаги до суспільства, проявляючи особливу зухвалість, намагалися шляхом пошкодження вхідних дверей, увірватися до приміщення будівлі Генеральної прокуратури України.

Не зважаючи на численні зауваження працівників правоохоронних органів, які припиняли його хуліганські дії, ОСОБА_4 , ОСОБА_8 та ОСОБА_9 тривалий час не реагували, чинили опір представникам влади - співробітникам Національної поліції України, які виконували обов`язки з охорони громадського порядку, та умисно завдавали численні удари співробітнику ППОП №1 ОСОБА_12 , при цьому ОСОБА_13 та ОСОБА_8 відкрито викрали його амуніцію.

Окрім того хуліганськими діями ОСОБА_4 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 та ОСОБА_10 був зірваний мирний масовий захід та тимчасово порушено нормальну діяльність Генеральної прокуратури України.

Таким чином встановлено достатньо підстав для підозри ОСОБА_4 у вчиненні хуліганства, тобто грубого порушення громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства, що супроводжувалося особливою зухвалістю, вчиненого групою осіб, пов`язаного з опором представникові влади, який виконує обов`язки охорони громадського порядку, що утворює склад злочину, передбаченого ч.3 ст.296 КК України.

Окрім того, ОСОБА_4 та ОСОБА_8 17.09.18, приблизно о 11 год. 00 хв., перебуваючи біля будівлі Генеральної прокуратури України за адресою; м. Київ, вул. Різницька, 13/15, під час мирного мітингу, з метою перешкоджання виконанню працівниками правоохоронних органів службових обов`язків, підійшли до шеренг працівників Національної поліції України, які несли службу по забезпеченню публічної безпеки і порядку та були одягнені у формений одяг та захисну амуніцію, та намагалися прорвати кордон з метою увірватися до будівлі Генеральної прокуратури України.

Реалізуючи свої злочинні наміри, ОСОБА_4 та ОСОБА_8 , наблизившись до працівників поліції, під час виконання ними службових обов`язків, та з метою спричинення їм тілесних ушкоджень, діючи спільно і іншими невстановленими досудовим розслідуванням особами, завдали співробітнику ППОП № 1 ОСОБА_12 численні удари кулаками та взутими ногами в різні частини тіла.

Таким чином, орган досудового розслідування вважає, що в результаті злочинних дій ОСОБА_4 , ОСОБА_8 та інших невстановлених досудовим розслідуванням осіб, співробітнику ППОП № 1 ОСОБА_12 під час виконання ним службових обов`язків та несення служби були заподіяні побої та спричинений фізичний біль.

Таким чином, орган досудового розслідування вважає, що ОСОБА_4 своїми умисними діями, які виразились в умисному заподіянні працівнику правоохоронного органу побоїв, у зв`язку з виконанням цим працівником службових обов`язків, вчинив злочин, передбачений ч. 2 ст. 345 КК України.

Також, ОСОБА_4 17.09.18, приблизно о 11 год. 05 хв., перебуваючи біля будівлі Генеральної прокуратури України за адресою: м. Київ вул. Різницька, 13/15, під час вчинення хуліганства та перешкоджання виконанню працівниками правоохоронних органів службових обов`язків, з корисливих спонукань, та застосовуючи до співробітника ППОП ОСОБА_12 насильство, яке не є небезпечним для його життя та здоров`я, спричинив йому побої, після чого зірвав з нього амуніцію - жилет, в якому також знаходились формений берет та підшоломник, таким чином відкрито викравши чуже майно на загальну суму 2000 грн., після чого розпорядився викраденим майном на власний розсуд.

Таким чином, орган досудового розслідування вважає, що ОСОБА_4 своїми умисними діями, які виразились у відкритому викраденні чужого майна (грабіж), поєднаному з насильством, яке не є небезпечним для життя чи здоров`я потерпілого, вчинив злочин, передбачений ч.2 ст. 186 КК України.

Вина ОСОБА_4 повністю підтверджується зібраними по кримінальному провадженню доказами протоколами огляду відеофайлів, протоколами допитів потерпілих, та іншими доказами . ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 ,уродженця м. Києва, громадянину України, українцю, з вищою освітою, офіційно не працюючому зареєстрованому та проживаючому за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого, повідомлено про те, що він підозрюється у вчиненні злочинів, передбачених ч.3 ст.296, ч.2 ст.345, ч.2 ст.186 КК України.

Підозрюваний, згідно ст. 12 КК України, вчинив ряд тяжких кримінальних правопорушень, за які законом передбачено максимальне покарання у вигляді позбавленням волі на строк до шести років.

Відповідно до вимог п. 4 ч.І ст.184 КПК України під час досудового слідства встановлено наявність ризиків, передбачених п. 1,2,3,5 ч.І ст. 177 КГТК України, а саме зважаючи на тяжкість злочину та суворість можливого покарання у вигляді позбавлення волі на строк до шести років існує реальна загроза того, що ОСОБА_4 , може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, про що свідчать спосіб та суспільна небезпека вчиненого ним кримінального правопорушення; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення встановлення обставин кримінального провадження, тому як до теперішні, часу не встановлені та не вилучені можливі інші знаряддя злочину; незаконно впливати на свідків та потерплих у цьому ж кримінальному провадженні шляхом погроз та умовлянь, тому як ОСОБА_4 отримав разом із клопотанням про обрання запобіжного заходу додатки до нього з анкетними даними всіх учасників кримінального провадження; та вчинити інше кримінальне правопорушення, тому як ОСОБА_4 не має міцних соціальних зв`язків, постійного джерела прибутку, та вчинив ряд злочинів в тому числі тяжких.

Підозрюваний ОСОБА_4 та його адвокат ОСОБА_14 заперечували проти задоволення клопотання, вказуючи на необгрунтованість підозри, відсутність ризиків, та просили взяти до уваги особу підозрюваного, який позитивно характеризується, має міцні соціальні зв`язки, виконує покладені на нього обов`язки.

Згідно ст. 2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Згідно ст. 8 КПК України кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Згідно ст. 176 КПК України запобіжними заходами є: 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3) застава; 4) домашній арешт; 5) тримання під вартою. Тимчасовим запобіжним заходом є затримання особи, яке застосовується з підстав та в порядку, визначеному цим Кодексом. Слідчий суддя, суд відмовляє у застосуванні запобіжного заходу, якщо слідчий, прокурор не доведе, що встановлені під час розгляду клопотання про застосування запобіжних заходів обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених частиною першою цієї статті, не може запобігти доведеним під час розгляду ризику або ризикам. При цьому найбільш м`яким запобіжним заходом є особисте зобов`язання, а найбільш суворим - тримання під вартою.

Згідно ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Згідно ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: 1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; 3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; 4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; 5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; 6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого; 7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; 8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; 9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; 10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; 11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Згідно ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу підозрюваній особі слід виходити з наступного.

Додані до клопотання матеріали, які зазначені у клопотанні та наведені вище в частині обґрунтування свідчать про вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінальних правопорушень;

При цьому вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя виходить не з точки зору їх доведеності вини підозрюваного, а з точки зору їх допустимості прийти до висновку , що підозрювана особа могла вчинити кримінальні правопорушення за викладених обставин.

Зокрема, згідно ст. 198 КПК України висловлені в ухвалі слідчого судді, суду за результатами розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу висновки щодо будь-яких обставин, які стосуються суті підозри, обвинувачення, не мають преюдиціального значення для суду під час судового розгляду або для слідчого чи прокурора під час цього або іншого кримінального проваджень. Отже на досудовому розслідуванні встановлення обґрунтованості підозри оцінюється в сукупності наданих прокурором матеріалів та їх переконливості у тому, що підозрювана особа могла вчинити інкримінований їй злочин.

Отже слід визнати підозру обґрунтованою та достатньою для того, що прийти до висновку про наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою ст. 177 КПК України , а тому приходить до переконання про необхідність вирішувати питання про застосування певного виду запобіжного заходу для затриманої особи.

Вирішуючи вказане питання слід врахувати тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_4 у разі визнання його винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, зокрема санкція тяжкого злочину передбачає покарання до шести років позбавлення волі.

Слід врахувати вік та стан здоров`я підозрюваного, зокрема наявність захворювання пов`язаного з проходженням військової служби, наявність міцних соціальних зв`язків підозрюваного в місці його постійного проживання, зокрема батьків, дружини, наявність постійного місця проживання та доходу. Слід врахувати репутацію підозрюваного, а саме відсутність негативних відгуків щодо особи підозрюваного та чисельність виданих порук народних депутатів України, які висловили бажання поручитися за виконання підозрюваним його процесуальних обов`язків.

З урахуванням наведеного слід визнати те, що під час розгляду клопотання не було доведено те, що більш м`якій запобіжний захід ніж тримання під домашнім арештом не забезпечать виконання підозрюваним процесуальних обов`язків, та спробам останнього переховуватись від органу досудового розслідування, знищити, сховати спотворити будь які речі та документи, незаконним чином впливати на учасників кримінального провадження, вчинити інше кримінальне правопорушення або перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

В цьому випадку слід вважати достатнім на даній стадії кримінального провадження застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання з покладенням обов`язків визначених ст.194 КПК України, з метою уникнення можливості вчинення дій визначених ст. 177 КПК України.

На підставі викладеного та керуючись ст.29 Конституції України, ст.ст.177,178,179,184, 192-194,196,198, 202,205, 395,532,534 КПК України, слідчий суддя -

У Х В А Л И В:
Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_4 такі обов`язки:

- прибувати по першому виклику до слідчого, прокурора, слідчого судді чи суду на визначений час;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд, залежно від стадії кримінального провадження, про зміну свого місця проживання;

- не відлучатись із населеного пункту в якому проживає( м.Київ) без дозволу слідчого, прокурора, слідчого судді або суду;

-утримуватись від спілкування з потерпілими та свідками у кримінальному провадженні №004154 визначеними слідчим;

Роз`яснити підозрюваному, що в разі невиконання покладених на нього обов`язків, до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід, може бути накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Ухвала підлягає негайному виконанню з моменту її проголошення.

Строк дії ухвали визначити до 03.12.2018 включно.

Контроль за виконанням ухвали покласти на слідчого ОСОБА_6 .

Ухвала в частині відмови у застосуванні запобіжного заходу у вигляді тримання під домашнім арештом може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1