н/п 1-кп/640/351/18
"05" вересня 2018 р. Київський районний суд м. Харкова у складі колегії суддів:
Головуючого судді ОСОБА_1 ,
суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3
за участю секретаря ОСОБА_4
прокурора ОСОБА_5
обвинуваченої ОСОБА_6
захисника адвоката ОСОБА_7
ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м. Харкова, громадянки України, з середньою освітою, що має на утриманні доньку ІНФОРМАЦІЯ_2 , офіційно не працевлаштованої, раніше не судимої, зареєстрована та фактично проживає за адресою: АДРЕСА_1 ,
у вчинені кримінального правопорушення за ч.1 ст. 115 КК України
В провадженні суду перебуває кримінальне провадження відносно ОСОБА_6 з правовою кваліфікацією дій за ч.1 ст. 115 КК України.
Прокурор в судовому засіданні заявив клопотання про продовження обвинуваченій запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи існування ризику, передбаченого п.1 ч.1 ст. 177 КПК України.
Обвинувачена, її захисник з приводу продовження запобіжного заходу заперечували, вказуючи, що підстав немає, оскільки ризик є недоведеним, а обвинувачена позитивно характеризується.
Адвокатом обвинуваченої також заявлено клопотання про призначення по справі слідчого експерименту відтворення подій за участю обвинуваченої та судового експерта для визначення обставин та механізму подій, оскільки слідчий експеримент був проведений без експерта, який міг би вказати на механізм заподіяння тілесних ушкоджень загиблому.
Обвинувачена підтримала дане клопотання, просила його задовольнити.
Прокурор з приводу клопотання про призначення слідчого експерименту не заперечував.
Вислухавши учасників судового розгляду, дослідивши клопотання та матеріали справи, суд приходить до наступного.
Відповідно до ч.3 ст. 331 КПК України до спливу продовженого строку суд зобов`язаний повторно розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, якщо судове провадження не було завершене до його спливу.
При вирішенні питання про доцільність продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_6 , суд оцінює сукупність обставин, передбачених в ст.178 КПК України, а саме: вагомість обставин, що свідчать про вчинення обвинуваченою злочину, тяжкість покарання, що загрожує їй у разі визнання винуватою у скоєні злочинів, у вчиненні яких обвинувачується, вік обвинуваченої, її соціальний статус, наявність в неї дитини, відсутність законних джерел доходу, що свідчить про наявність ризику, передбаченого п.1 ч.1 ст.177 КПК України, зокрема можливості обвинуваченої переховуватися від суду, та з метою його запобігання та забезпечення виконання обвинуваченою покладених на неї процесуальних обов`язків.
При вирішенні даного питання, суд розглядає всі обставини, що дають підстави ствердити наявність публічного інтересу, який би виправдав виняток із загальної норми про повагу до свободи людини. Такими ознаками є тяжкість та підвищена суспільна небезпечність інкримінованого обвинуваченому злочину, переховування від суду.
Також, судом враховано про неможливість закінчити судовий розгляд з об*єктивних причин, в даному судовому засіданні та враховано, що даних про погіршення стану здоров*я обвинуваченої до суду не надано.
Розглядаючи можливість альтернативних запобіжних заходів, з урахуванням вищенаведених ознак, суд, дослідивши всі докази в обгрунтування клопотань вважає їх такими, що не здатні забезпечити належну процесуальну поведінку обвинуваченої під час судового розгляду.
Виходячи із приведених обставин та даних про особу обвинуваченої, яка не має роботи, офіційних джерел доходу, що оцінено у сукупності із тяжкістю інкримінованого злочину та тяжкістю ймовірного покарання, вважає доведеним наявність ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України і підстав для скасуванні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або зміни немає.
Таким чином, суд вважає за необхідне продовжити ОСОБА_6 строк тримання під вартою до 60 днів, без визначення застави на підставі ч. 4 ст. 183 КПК України.
Стосовно клопотання про призначення слідчого експерименту, суд зазначає.
Згідно обвинувального акту ОСОБА_6 інкриміновано вчинення кримінального правопорушення з кваліфікацією за ч.1 ст. 115 КК України при наступних обставинах: «25.08.2017 року, приблизно о 16.00 год. ОСОБА_6 , находячись за місцем мешкання за адресою: АДРЕСА_1 в ході сварки зі своїм братом ОСОБА_8 , що виникла на ґрунті раптово виниклих неприязних стосунків, маючи раптово виниклий умисел, спрямований на умисне протиправне заподіяння смерті іншій людині, діючи умисно, усвідомлюючи суспільно - небезпечний характер своїх дій, передбачаючи реальну можливість настання суспільно-небезпечних наслідків у вигляді смерті потерпілого та бажаючи їх настання, тримаючи у правій руці кухонний ніж, яким ОСОБА_6 різала продукти харчування у своїй кімнаті, нанесла ним один удар ОСОБА_8 в область грудної клітини зліва, де розташовані життєво важливі органи людини. В результаті вищевказаних дій ОСОБА_6 спричинила смерть ОСОБА_8 та причиною смерті останнього, згідно висновку судово-медичної експертизи №2280-Дм/17 від 20.09.2017 року стало проникаюче колото-різане поранення грудної клітини зліва з ушкодженням легені, що ускладнилось розвитком гострої крововтрати. Між крововтратою, проникаючим колото-різаним пораненням грудної клітини з пошкодженням лівої легені і настанням смерті ОСОБА_8 є наявний прямий причинний зв`язок.»
Під час досудового розслідування був проведений слідчий експеримент відтворення подій без участі експерта, висновків експерта щодо механізму нанесення тілесних ушкоджень, в тому числі і враховуючи показання обвинуваченої стосовно механізму, у справі немає.
В судовому засіданні ОСОБА_6 свою винуватість за ч.1 ст. 115 КК України не визнала, вказуючи на те, що це було ненавмисно, оскільки брат на неї навалився на дивані і вона його відштовхувала, тримаючи ніж в руці, навмисно удар не наносила, а він на неї впав і можливо і тоді і сталося тілесне пошкодження, а взагалі вона не пам*ятає точно.
Відповідно до частин 3 6 статті 332 КПК України у разі, якщо під час судового розгляду виникне необхідність у встановленні обставин або перевірці обставин, які мають істотне значення для кримінального провадження, і вони не можуть бути встановлені або перевірені іншим шляхом, суд за клопотанням сторони кримінального провадження має право доручити органу досудового розслідування провести певні слідчі (розшукові) дії. У разі прийняття такого рішення суд відкладає судовий розгляд на строк, достатній для проведення слідчої (розшукової) дії та ознайомлення учасників судового провадження з її результатами. Під час розгляду клопотання суд враховує значення обставин, про встановлення або перевірку яких просить особа, яка звернулася з ним, можливість їх встановлення або перевірки шляхом проведення слідчих (розшукових) дій та причини, з яких не були здійснені належні дії для їх встановлення чи перевірки на стадії досудового розслідування. Суд відмовляє в задоволенні клопотання прокурора, якщо він не доведе, що слідчі (розшукові) дії, про проведення яких він просить, не могли бути проведені під час досудового розслідування через те, що не були і не могли бути відомі обставини, які свідчать про необхідність їх проведення. В ухвалі суду про доручення проведення слідчої (розшукової) дії зазначається, для з`ясування або перевірки яких обставин і які саме слідчі (розшукові) дії необхідно провести, та встановлюється строк виконання доручення. Слідчі (розшукові) дії, що проводяться на виконання доручення суду, здійснюються в порядку, передбаченому главами 20 та 21 цього Кодексу. Прокурор зобов`язаний надати доступ до матеріалів, отриманих внаслідок проведення слідчих (розшукових) дій за дорученням суду, учасникам судового провадження в порядку, передбаченому статтею 290 цього Кодексу, та надати їх суду у встановлений строк.
Відповідно до статті 240 КПК України з метою перевірки і уточнення відомостей, які мають значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, слідчий, прокурор має право провести слідчий експеримент шляхом відтворення дій, обстановки, обставин певної події, проведення необхідних дослідів чи випробувань. За необхідності слідчий експеримент може проводитися за участю спеціаліста. Під час проведення слідчого експерименту можуть проводитися вимірювання, фотографування, звуко- чи відеозапис, складатися плани і схеми, виготовлятися графічні зображення, відбитки та зліпки, які додаються до протоколу. До участі в слідчому експерименті можуть бути залучені підозрюваний, потерпілий, свідок, захисник, представник. Про проведення слідчого експерименту слідчий, прокурор складає протокол згідно з вимогами цього Кодексу. Крім того, у протоколі докладно викладаються умови і результати слідчого експерименту.
Відповідно до ч. 3 ст. 333 КПК України у разі, якщо під час судового розгляду виникне необхідність у встановленні обставин або перевірці обставин, які мають істотне значення для кримінального провадження, і вони не можуть бути встановлені або перевірені іншим шляхом, суд за клопотанням сторони кримінального провадження має право доручити органу досудового розслідування провести певні слідчі (розшукові) дії. У разі прийняття такого рішення суд відкладає судовий розгляд на строк, достатній для проведення слідчої (розшукової) дії та ознайомлення учасників судового провадження з її результатами.
Таким чином, обставини та механізм спричинення тілесних ушкоджень є важливими елементами для правильної кваліфікації дій обвинуваченого.
Встановити їх в інший спосіб, ніж проведенням слідчого експерименту за участю обвинуваченої та експерта неможливо. Під час проведення досудового розслідування дані дії слідчим не бути проведені за участі експерта, та не було з*ясовано питання щодо відповідності показань обвинуваченої стосовно механізму ушкоджень та наявними тілесними ушкодженнями у потерпілого.
Тому, суд вважає необхідним доручити органу досудового розслідування провести слідчий експеримент за участю обвинуваченої ОСОБА_6 , її захисника ОСОБА_7 , судово-медичного експерта Харківського обласного бюро судово-медичної експертизи для з*ясування обставин та механізму спричинення тілесних ушкоджень.
Керуючись ст. 333, 240, 350, 177, 178, 182,183,331 КПК України, суд
Клопотання захисника - задовольнити.
Доручити слідчому відділу Київського відділу поліції ГУ НП у Харківській області провести слідчий експеримент за участю обвинуваченої ОСОБА_6 , її захисника ОСОБА_7 , судово-медичного експерта Харківського обласного бюро судово-медичної експертизи подій 25.08.2017 року, із застосуванням технічних засобів фіксації відеокамери, фотокамери.
Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора Харківської місцевої прокуратури №2 Харківської області, який приймає участь у судовому розгляді.
Зобов`язати прокурора надати доступ до матеріалів, отриманих внаслідок проведення слідчого експерименту за дорученням суду, учасникам судового провадження в порядку, передбаченому статтею 290 цього Кодексу, та надати їх суду до 10 жовтня 2018 року.
У розпорядження слідчому надати необхідні матеріали в копіях.
Судовий розгляд кримінального провадження за обвинуваченням ОСОБА_6 , у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 статті 115 КК України відкласти до 10.10. 2018 року.
Міру запобіжного заходу відносно обвинуваченої ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 залишити без змін у виді тримання під вартою, продовживши строк цього запобіжного заходу до 60 днів, тобто до - 03 листопада 2018 року, без визначення застави.
В задоволенні клопотання про зміну запобіжного заходу - відмовити.
Ухвала окремому оскарженню не підлягає.
Головуючий суддя ОСОБА_1

Судді: Нев*ядомський

ОСОБА_9 ОСОБА_10