УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 вересня 2018 року м. Київ

Слідчий суддя Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 за участі: прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 (свідоцтво № 5947/10 від 09.02.2017р. про право на заняття адвокатською діяльністю, ордер та договір про надання правової допомоги), підозрюваного ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання старшого слідчого Солом`янського УП ГУ НП в м. Києві ОСОБА_7 , погоджене прокурором Київської місцевої прокуратури № 9 ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Артеменківа, Срібнянського району, Чернігівської області, громадянина України, з вищою освітою, розлучений, пенсіонер, інвалід ІІІ групи із загального захворювання, проживає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимий,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України.

Клопотання надійшло 17.09.2018р.

Перевіривши надані матеріали клопотання, включаючи витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження, у рамках якого було подано клопотання, та, дослідивши докази по даних матеріалах, заслухавши думку прокурора, захисника та підозрюваного,

В С Т А Н О В И В:

Клопотання про застосування запобіжного заходу у кримінальному провадженні № 0007412 від 14.09.2018р. відповідає вимогам ст.ст. 183, 184 КПК України.

Підозрюваний доставлений до суду під вартою.

Документом, що підтверджує надання підозрюваному копії клопотання та матеріалів, які його обґрунтовують, є розписка.

Із клопотання та доданих до нього матеріалів видно, що ОСОБА_6 підозрюється у тому, що, 14.09.2018р., біля 20.30год., знаходячись на території гаражного кооперативу, поряд з будинком № 34-А, що по вул. Симиренка в м. Києві, грубо порушуючи громадський порядок, з мотивів явної неповаги до суспільства, що супроводжувалося особливою зухвалістю, з використанням предмета заздалегідь підготовленого для нанесення тілесних ушкоджень, а саме металевої труби, вчинив хуліганські дії, які виразилися у заподіянні тілесних ушкоджень потерпілому ОСОБА_8 .

В результаті хуліганських дій ОСОБА_6 , потерпілому ОСОБА_8 було заподіяно тілесні ушкодження у вигляді різаної рани лівої вушної раковини, садна-гематоми м`яких тканин потиличної області зліва, садна-м`яких тканин лівої щоки, садна м`яких тканин грудної клітини зліва, забій садна м`яких тканин в області лівого ліктьового суглоба та лівого передпліччя.

14.09.2018р. відомості про вказаний злочин внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за ч. 4 ст. 296 КК України під № 0007412.

15.09.2018р. о 10.00 год. ОСОБА_6 було затримано на підставі ст. 208 КПК України.

15.09.2018р. о 15.01 год. ОСОБА_6 було повідомлено про підозру за ч. 4 ст. 296 КК України у грубому порушенні громадського порядку, з мотивів явної неповаги до суспільства, що супроводжувалось особливою зухвалістю, із застосуванням предмету, заздалегідь заготовленого для нанесення тілесних ушкоджень, що виразилось у заподіянні ОСОБА_8 тілесних ушкоджень.

У клопотанні слідчим постановлено питання про застосування до ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, строком на 60 днів, оскільки останній обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, та у зв`язку із існуванням ризиків, передбачених ст. 177 КПК України: переховування від органів досудового розслідування та суду, знищення, схову або спотворення будь-якої із речей, які мають істотне значення, незаконного впливу на свідків та потерпілого та вчинення іншого кримінального правопорушення.

Під час судового розгляду прокурор підтримав подане клопотання та просив його задовольнити з підстав, зазначених у клопотанні.

Захисник ОСОБА_5 та підозрюваний ОСОБА_6 просили відмовити у задоволенні клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Вислухавши пояснення учасників процесу, допитавши свідків сторони захисту, дослідивши матеріали клопотання та надані в суді документи, вважаю, що клопотання слідчого підлягає частковому задоволенню.

Так, відповідно до ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконного впливу на свідків та інших підозрюваних у цьому ж кримінальному провадженні чи перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

В ході судового розгляду встановлено, що пред`явлена органами досудового розслідування ОСОБА_6 підозра відповідає вимогам Європейського суду з прав людини щодо поняття «обґрунтованості», відображеним зокрема у п. 175 рішення від 21.04.2011р. у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», відповідно до якої «термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30.09.1990р., п. 32, Series A, N 182).

Так, на обґрунтування підозри ОСОБА_6 до клопотання додані зібрані під час досудового розслідування докази, зокрема: протокол прийняття заяви від ОСОБА_8 про вчинення відносно нього кримінального правопорушення; протокол допиту потерпілого ОСОБА_8 ; протоколи огляду місця події; протоколи пред`явлення ОСОБА_6 для впізнання потерпілому ОСОБА_8 ; протоколи допиту свідків та інші матеріали кримінального провадження.

В ході судового розгляду клопотання знайшли свого підтвердження доводи прокурора про існування ризику переховування від органів досудового розслідування, оскільки ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за який передбачено покарання до 7 років позбавлення волі, та з моменту повідомлення про підозру пройшов незначний проміжок часу, тому є обґрунтовані підстави вважати про існування такого ризику.

Разом з тим, під час судового розгляду провадження не знайшли підтвердження доводи прокурора щодо існування ризиків: знищення, схову або спотворення будь-якої із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином та вчинення ОСОБА_6 іншого кримінального правопорушення; незаконного впливу на потерпілого та свідків, оскільки прокурором на їх обґрунтування не наведено об`єктивно існуючих підстав так вважати та на підтвердження цього не надано доказів. Наведені під час судового розгляду прокурором доводи з цього приводу носять характер голослівних припущень.

Згідно ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 3 ст. 176 КПК України слідчий суддя відмовляє у застосуванні запобіжного заходу, якщо слідчий, прокурор не доведе, що встановлені під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених частиною першою цієї статті, не може запобігти доведеним під час розгляду ризику або ризикам.

Враховуючи вказане, а також ту обставину, що слідчому судді прокурором не доведено наявність обставин, які вказують про необхідність застосування до підозрюваного ОСОБА_6 найбільш суворого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, тому клопотання в цій частині не підлягає задоволенню.

У практиці Європейського суду з прав людини визначено, що існування обґрунтованої підозри щодо вчинення заявником злочину спочатку може виправдовувати тримання під вартою, проте суд неодноразово зазначав, що тяжкість обвинувачення не може сама по собі бути виправданням тривалих періодів тримання під вартою (рішення у справі «Єчус проти Литви»).

При цьому Європейський суд з прав людини зазначає, що існує презумпція на користь звільнення з-під варти. Доводи «за» і «проти» такого звільнення не повинні бути «загальними й абстрактними» (рішення ЄСПЛ у справі «Смирнова проти Росії»). У всіх випадках, коли ризик ухилення обвинуваченого від слідства можна запобігти за допомогою застави чи інших запобіжних заходів, обвинуваченого має бути звільнено, і в таких випадках національні органи завжди мають належним чином досліджувати можливість застосування таких альтернативних заходів (рішення ЄСПЛ від 23 вересня 2008 року у справі «Вренчев проти Сербії»).

Крім того, відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України слідчий суддя під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу повинен встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Частиною 4 ст. 194 КПК України передбачено, що якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного обов`язки, передбачені ч. 5 цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

Згідно ч. 1 ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, зокрема, вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється; міцність соціальних зв`язків підозрюваного в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; репутацію, майновий стан, наявність судимостей, дотримання підозрюваним умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше.

Враховуючи вказане, особу підозрюваного ОСОБА_6 , який має постійне місце проживання, міцні соціальні зв`язки, фактично проживає з дочкою ОСОБА_9 , яка була допитана судом під час судового засідання та підтвердила, що проживає разом зі своїм батьком ОСОБА_6 у власній квартирі АДРЕСА_2 , характеризує його з позитивного боку та не заперечує проти застосування до нього домашнього арешту за вказаною адресою.

Також при вирішенні питання про застосування виду запобіжного заходу, судом враховується стан здоров`я підозрюваного, який є інвалідом ІІІ групи із загального захворювання, раніше під час несення військової служби йому було спричинено тяжку контузію, у зв`язку з чим він потребує постійного лікування та обстеження, а також ту обставину, що стороною обвинувачення не надано конкретних доказів про наявність у підозрюваного наміру перешкоджати ходу досудового розслідування та прокурором не доведено слідчому судді, що застосування більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою, не зможе запобігти ризику, який наявний у кримінальному провадженні.

За таких обставин, слідчий суддя вважає обґрунтованим та достатнім задля забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного ОСОБА_6 , застосувати до нього запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту, та покласти на нього обов`язки, передбачені ст. 194 КПК України, який повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків та забезпечити, у подальшому, належну його процесуальну поведінку у даному провадженні.

Керуючись ст.ст. 177, 178, 181, 183, 193, 194, 196, 202, 309, 372, 376 КПК України, слідчий суддя, -

У Х В А Л И В:

Клопотання старшого слідчого Солом`янського УП ГУ НП в м. Києві ОСОБА_7 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_6 задовольнити частково.

В задоволенні клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_6 відмовити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, до 15.11.2018р. включно, заборонивши йому цілодобово залишати житло за адресою: АДРЕСА_1 .

Покласти на підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 наступні обов`язки:

- прибувати до слідчого, прокурора, суду за першою вимогою;

- не відлучатися з м. Києва без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

- утримуватися від спілкування, що стосується даного кримінального провадження, з потерпілим ОСОБА_8 та свідками у даному провадженні, поза межами процесуальних дій;

- здати на зберігання слідчому свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон та інші документи, що дають право на виїзд з України та в`їзд в Україну;

- носити електронний засіб контролю.

Строк дії даної ухвали визначити до 15.11.2018р. включно.

Підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , звільнити з-під варти в залі суду негайно, та зобов`язати його негайно прибути до місця проживання за адресою: АДРЕСА_1 .

Ухвалу передати для виконання органу Національної поліції за місцем проживання підозрюваного.

Роз`яснити підозрюваному, що відповідно до ч. 5 ст. 181 КПК України, працівники органу Національної поліції з метою контролю за його поведінкою, мають право з`являтися в житло, під арештом в якому він перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього обов`язків.

Контроль за виконанням ухвали покласти на Київську місцеву прокуратуру № 9.

Ухвала підлягає негайному виконанню з моменту її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду міста Києва протягом 5 (п`яти) днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1