Справа № 296/3959/18
УХВАЛА
Іменем України

04 травня 2018 року м.Житомир

Слідчий суддя Корольовського районного суду м. Житомира ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , підозрюваного ОСОБА_6 , розглянувши клопотання ст. слідчого СУ ГУ НП в Житомирській області підполковника поліції ОСОБА_4 про продовження строку тримання під вартою відносно підозрюваного:

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Карпилівка, Рокитнівського району, Рівненської області, громадянина України, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст. 348 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

Старший слідчий СУ ГУ НП в Житомирській області підполковник поліції ОСОБА_4 звернувся до суду з клопотанням про продовження строку тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_6 , який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст.348 КК України, в рамках кримінального провадження № 0001423 внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 22 серпня 2016 року за ознаками злочинів, передбачених ч.2 ст.186, ч.1 ст.246, ч.2 ст.246, ч.2 ст.342, ч.1 ст.345, ст.348 КК України.

В клопотанні посилається на обставини скоєного злочину, у якому підозрюється ОСОБА_6 .. Так, в ході розслідування встановлені фактичні дані, які дають підстави вважати, що 06 березня 2018 року близько 02 години під час профілактичного відпрацювання по охороні лісових масивів Новоград-Волинського району Житомирської області за Дорученням начальника Новоград-Волинського ВП від 05.01.2018 № 9 «Про проведення профілактичного відпрацювання по охороні лісових масивів», поблизу с. Червона Воля, Новоград-Волинського району, в 4-му кварталі Червоновольського лісництва ДП «Городницьке ДЛМГ», біля кордону між Житомирською та Рівненською областями, виявлено ОСОБА_7 , ОСОБА_6 , ОСОБА_8 з групою невстановлених осіб, загальною кількістю близько 12 осіб, з вогнепальною зброєю в руках. З метою припинення протиправної діяльності вказаних осіб, поліцейські Новоград-Волинського ВП ГУ НП, виконуючи свої службові обов`язки, вжили заходи, направлені на їх затримання. Однак вищевказані особи, з метою уникнення такого затримання, застосовуючи вогнепальну зброю, здійснили декілька пострілів у напрямку місця перебування поліцейських, тим самим вчинили посягання на життя працівників правоохоронного органу під час виконання ними службових обов`язків.

За даним фактом 06.03.2018 р. СУ ГУ НП в Житомирській області внесено відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 348 КК України.

06.03.2018 року, за погодженням прокурора у кримінальному провадженні, відповідно до ст.ст. 42, 276, 277, 278 КПК України, ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст.348 КК України.

Ухвалою слідчого судді Корольовського райсуду м. Житомира від 07.03.2018 підозрюваному ОСОБА_6 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою без визначення застави.

Будучи допитаним в якості підозрюваного ОСОБА_6 , відповідно до ст. 63 Конституції України від дачі показів відмовився.

В своєму клопотанні слідчий зазначає про те, що в ході досудового розслідування вищевказаного кримінального провадження виконано ряд слідчих дій направлених на зібрання доказів на доведеність вини ОСОБА_6 та інших у інкримінованому злочині, однак беручи до уваги складність кримінального провадження і кількість необхідних слідчих дій закінчити досудове розслідування до часу завершення строку тримання підозрюваного під вартою до 05.05.2018 р. не представляється можливим, оскільки виникає потреба у виконанні наступних слідчих дій.

Так, слідством вважається необхідним долучити до матеріалів кримінального провадження висновки експертиз, а саме комплексної судової балістично-трасологічної, судово-балістичної, судово-імунологічної, судової вибухо-технічної, зважаючи на тривалий час їх виконання, також долучити результати аналізу дзвінків підозрюваних з метою перевірки їх причетності до інших злочинів. які розслідуються у даному кримінальному провадженні; виконати інші слідчі дії, необхідність яких може виникнути в ході проведення досудового розслідування; виконати вимоги ст.ст.290,291 КПК України, скласти обвинувальний акт та реєстр матеріалів досудових розслідувань.

03.05.2018 року заступником прокурора Житомирської області строк досудового розслідування продовжено до 4-х місяців, а саме до 06.07.2018 р..

Окрім того, відповідно до вимог п.4 ч.1 ст.184 КПК України під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених ч.1 ст.177 КПК України, а тому слідчий просить суд продовжити строк тримання під вартою в межах продовженого строку досудового розслідування, тобто до 06 липня 2018 року.

Слідчий та прокурор клопотання у судовому засіданні підтримали із зазначених у ньому підстав.

Підозрюваний та захисник заперечували проти задоволення клопотання.

Згідно ч.5 ст.199 КПК України, слідчий суддя зобов`язаний відмовити у продовженні строку тримання під вартою, якщо прокурор, слідчий не доведе, що обставини, зазначені у частині третій цієї статті, виправдовують подальше тримання підозрюваного, обвинуваченого під вартою.

Заслухавши слідчого, прокурора, захисника, підозрюваного, дослідивши матеріали справи, слідчий суддя приходить до висновку, що докази та обставини, на які посилається слідчий у клопотанні, дають підстави вважати, що клопотання слідчого про продовження строку тримання під вартою відносно ОСОБА_6 є необґрунтованим та не підлягає задоволенню за наступних підстав.

Відповідно до ст. 177 ч. 1 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків. Відповідно до ч. 2 вказаної статті підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Слідчий суддя вважає, що законних та обґрунтованих підстав для продовження строку тримання під вартою відносно ОСОБА_6 не має, а доводи, викладені слідчим в клопотанні та прокурором в судовому засіданні не знайшли свого повного підтвердження в ході судового розгляду, і в судовому засіданні не доведено необхідність продовження строку тримання під вартою і перебування підозрюваного під дією саме такого виняткового запобіжного заходу, виходячи з наступного.

Відповідно до частини 3 ст. 199 КПК України клопотання про продовження строку тримання під вартою, крім відомостей, зазначених у статті 184 цього Кодексу, повинно містити:

1) виклад обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою;

2) виклад обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

Відповідно до частини 5 вказаної статті, слідчий суддя зобов`язаний відмовити у продовженні строку тримання під вартою, якщо прокурор, слідчий не доведе, що обставини, зазначені у частині третій цієї статті, виправдовують подальше тримання підозрюваного, обвинуваченого під вартою.

Слідчий суддя вважає, що на даний час відсутні ризики, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України. Вчинення особою кримінального правопорушення, яке відповідно до ст. 12 КК України відноситься до категорії особливо тяжкого ніяким чином не можуть бути підставою для обрання, або продовження строку тримання під вартою.

Не знайшли свого підтвердження доводи слідчого, викладені в клопотання і прокурора в судовому засіданні щодо можливості підозрюваного переховуватися від органів досудового слідства, оскільки доказів з цього приводу слідчим до суду не надані.

Окрім того, висновки слідчого про те, що на сьогоднішній день не виконано ряд слідчих дій, необхідність яких може виникнути в ході проведення досудового розслідування; не виконано вимог ст.ст.290,291 КПК України, не дає підстав для тримання ОСОБА_6 під вартою з метою до їх виконання або отримання.

Частиною 5 статті 9 КПК України передбачено, що кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Тому для вирішення питання про продовження строку тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_6 , слідчий суддя враховує викладені в п.47 рішення ЄСПЛ від 20.01.2011 у справі «Болдирєв проти України» висновки про те, що - згідно з пунктом 3 статті 5 Конвенції зі спливом певного часу подальше існування обґрунтованої підозри перестає само по собі бути підставою для позбавлення волі і судові органи мають навести інші підстави для подальшого тримання такої особи під вартою (див. рішення у справах «Яблонський проти Польщі» (Jablonski v. Poland), заява № 33492/96, п. 80, від 21 грудня 2000 року, та «І. А. проти Франції» (I. A. v. France), заява № 28213/95, п. 102, Reports of Judgments and Decisions 1998VII). До того ж, такі підстави мають бути чітко вказані національними судами (див. рішення у справі "Іловецький проти Польщі" (Ilowiecki v. Poland), п. 61).

Згідно до ч.1 ст.183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу. При цьому, у п.52 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Ливада проти України» від 26 червня 2014 року за заявою № 21262/06 суд вказує, що аргументи «за» і «проти» звільнення, включаючи ризик того, що обвинувачений (підозрюваний) може перешкоджати належному здійсненню провадження, не мають прийматися абстрактно (in abstracto), а повинні підтверджуватися фактичними доказами. Зазначена небезпека не може оцінюватися виключно за ступенем тяжкості ймовірного покарання. Вона має оцінюватися з урахуванням низки інших відповідних факторів, які можуть або підтвердити існування вказаної небезпеки, або зробити її на стільки незначною, що вона не зможе обґрунтовувати досудове тримання під вартою (див. також рішення у справі «Доронін проти України» (Doronin v. Ukraine), пп. 63-64, рішення у справах «Осипенко проти України» (Osypenko v. Ukraine), заява № 4634/04, пп. 76-80, від 9 листопада 2010 року, та «Харченко проти України» (Kharchenko v. Ukraine), заява № 40107/02, пп. 79-81, 99 та 101, від 10 лютого 2011 року).

Крім того, при вирішенні клопотання враховуються також і обставини, не висвітлені у ньому, однак встановлені в ході розгляду, а саме слідчий-суддя приймає до уваги посилання сторони захисту на обставини вчинення злочину, зокрема поведінку ОСОБА_6 , який єдиний із усіх підозрюваних підкорився законній вимозі працівників поліції, не чинив опору і не мав при собі ніякої зброї. Вказані обставини не заперечувались слідчим і прокурором, а характеризуючи данні підозрюваного ОСОБА_6 , зокрема, що той є одруженим, утримує чотирьох малолітніх дітей, свідчать про наявність стійких (сталих) соціальних зв`язків підозрюваного, які, з врахуванням встановлених обставин справи, на думку слідчого судді можуть вважатись достатнім стримуючим фактором від порушень з боку підозрюваного своїх зобов`язань в разі застосування більш м`якого запобіжного заходу ніж вимагається прокурором.

При цьому слідчий суддя, відмовляючи в задоволенні клопотання слідчого про продовження строку тримання під вартою вважає за доцільне обрати відносно ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляду домашнього арешту строком на два місяці та покласти виконання обов`язків, передбачених ст. 194 ч. 5 КПК України, оскільки домашній арешт є менш суворим запобіжним заходом від застосованого раніше, втім, з урахуванням того, що досудовим розслідуванням не встановлено даних, за допомогою яких би обґрунтовувалася неможливість запобігання зазначеним ризикам будь - яким із передбачених у КПК України запобіжних заходів.

Згідно ч. ч. 1, 2 ст. 181 КПК України, домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Замінюючи запобіжний захід у виді тримання під вартою на домашній арешт, слідчий суддя вважає за необхідне заборонити підозрюваному цілодобово залишати житло без дозволу слідчого, суду.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 181, 183, 184, 193, 194, 196, 376 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити у продовженні строку тримання під вартою відносно ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ..

Застосувати щодо підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту строком на два місяці.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , такі процесуальні обов`язки:

1) заборонити цілодобово залишати житло, за адресою: АДРЕСА_1 ;

2) прибувати по першому виклику до слідчого, прокурора або суду;

3) не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

4) утримуватися від спілкування із свідками та іншими особами з приводу обставин інкримінованого йому кримінального правопорушення;

5) здати на зберігання до органу досудового розслідування свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що відповідно до ч.5 ст.181 КПК України, працівники органу Національної поліції з метою контролю за поведінкою підозрюваного, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на неї зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю.

Виконання ухвали доручити органу Національної поліції за місцем проживання підозрюваного.

Контроль за виконанням ухвали покласти на старшого слідчого СУ ГУ НП в Житомирській області ОСОБА_4 ..

Ознайомити підозрюваного під розпис з ухвалою суду.

Визначити строк дії обов`язків впродовж двох місяців з моменту оголошення ухвали.

Ухвала підлягає негайному виконанню з моменту її оголошення, шляхом звільнення підозрюваного ОСОБА_6 з-під варти в залі суду та зобов`язання після звільнення з-під варти негайно прибути до місця свого проживання за адресою: АДРЕСА_1 .

Копію ухвали суду направити уповноваженій службовій особі місця ув`язнення для відома.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду Житомирської області протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1