Провадження №1-кс/760/4667/18
Справа №760/7874/18
УхВАЛА
і м е н е м У к р а ї н и

15 червня 2018 року м. Київ

Слідчий суддя Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора Кричуна, законного представника ОСОБА_3 , розглянувши клопотання законного представника ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту на майно, накладеного ухвалою слідчою судді Солом`янського районного суду м. Києва від 10.11.2017 року в рамках кримінального провадження № 0001349 від 07.07.2015р.,-

В С Т А Н О В И В :

26. 03. 2018 року до Солом`янського районного суду м. Києва надійшло клопотання законного представника ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту на майно, накладеного ухвалою слідчою судді Солом`янського районного суду м. Києва від 10.11.2017 року в рамках кримінального провадження № 0001349 від 07.07.2015р.

Відповідно до ч. 1 ст. 114 КПК України для забезпечення виконання сторонами кримінального провадження вимог розумного строку слідчий суддя, суд має право встановлювати процесуальні строки у межах граничного строку, передбаченого цим кодексом, з урахуванням обставин, встановлених під час відповідного кримінального провадження.
Чинний КПК України закріплює порядок розгляду слідчим суддею, судом клопотання про скасування арешту.
Чинне кримінально-процесуальне законодавство України не передбачає можливості розгляду клопотання про скасування арешту майна за відсутності особи, яка його подала.
Разом з тим, законний представник ОСОБА_3 п`ять разів в судове засідання не з`явились, подаючи до суду клопотання про відкладення судового засідання.
У відповідності до ч.1 ст.174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікована Україною Законом № 475/97-ВР від 17.07.1997 року, гарантує право на справедливий і публічний розгляд справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом.
Слідчий суддя при цьому враховує, що Європейський суд у своїй практиці широко тлумачить дане питання, основним у якому є доступ до суду в тому розумінні, що особі має бути забезпечена можливість звернутись до суду для вирішення певного питання, і що з боку держави не повинні чинитись правові чи практичні перешкоди для здійснення цього права.
В той же час, Європейський суд у своїх рішеннях неодноразово наголошував, що право на доступ до суду, закріплене у статті 6 Конвенції, не є абсолютним: воно може бути піддане допустимим обмеженням, оскільки вимагає за своєю природою державного регулювання.
КПК України не містить загального положення про заборону зловживання процесуальними правами.
Заборона зловживання процесуальними правами не потребує закріплення у нормах КПК України, оскільки вона є загальноправовим (конституційним) принципом і поширюється на всі галузі права.
За таких обставин, неявка без поважної причини особи, яка подала клопотання, свідчить про фактичне не підтримання поданого клопотання та недоведення вказаних у ній обставин.
Відповідно до ч.3 ст.26 КПК України слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що віднесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим кодексом.
Виходячи з принципів змагальності і диспозитивності кримінального процесу, визначених ст. ст. 7, 22, 26 КПК України, оскільки особа не підтримує клопотання, з яким звернулась, про що свідчить неодноразова неявка в судове законного представника, слідчий суддя вважає відсутніми підстави для розгляду клопотання по суті та приходить до висновку про залишення поданого клопотання без розгляду.
На підставі викладеного і керуючись ст.ст. 7, 22, 26, 201, 309, 372 КПК України, слідчий суддя, -

У Х В А Л И В:

Клопотання законного представника ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту на майно, накладеного ухвалою слідчою судді Солом`янського районного суду м. Києва від 10.11.2017 року в рамках кримінального провадження № 0001349 від 07.07.2015р. залишити без розгляду.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1