Справа № 203/3485/18
Провадження № 1-кс/0203/426/2018
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 жовтня 2018 року Кіровський районний суд міста Дніпропетровська у складі:
слідчого судді ОСОБА_1 ,
при секретарі ОСОБА_2 ,
розглянувши клопотання заступника начальника другого відділу розслідування кримінальних проваджень слідчого управління ГУ ДФС у Дніпропетровській області ОСОБА_3 , про накладення арешту на грошові кошти, заявлене у рамках кримінального провадження № 0000051, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 212 КК України,

в с т а н о в и в:

03 жовтня 2018 року до Кіровського районного суду м. Дніпропетровська надійшло клопотання, складене заступником начальника відділу розслідувань кримінальних проваджень за погодженням з прокурором, про накладення арешту на грошові кошти. В обґрунтування клопотання слідчий послався на те, що службові особи ТОВ Фірма «Каскад», що зареєстрована за адресою : м. Дніпро, вул. Маяковського, буд. 5-А, у період з серпня 2014 року по вересень 2015 року, в порушення норм податкового кодексу України, шляхом безпідставного внесення до складу податкового кредиту фінансово-господарських відносин з ТОВ «КФ Бізнесекрет», ТОВ «Діойл-ЛТД», ТОВ «Юпоком», ТОВ «Дангранія» та ТОВ «МК Гефест» щодо закупівлі спеціального обладнання для обробки металу, умисно ухилялися від сплати податку на додану вартість, чим спричинили фактичне ненадходження в бюджет держави грошових коштів в особливо великому розмірі на суму 3 369 433,41 грн.
Під час досудового розслідування встановлено, що ТОВ Фірма «Каскад» для здійснення фінансово-господарської діяльності в філії Дніпропетровського обласного управління ПАТ «Креді Агріколь Банк» було відкрито низку рахунків по яким перераховувались кошти.
Слідчий дійшов висновку, про достатність підстав вважати, що безготівкові кошти, які знаходяться на розрахункових рахунках суб`єктів господарювання, мають важливе значення для встановлення обставин у даному кримінальному провадженні та є ключовими доказами, які допоможуть встановити джерела їх надходження, а також необхідні для забезпечення у майбутньому можливої конфіскації майна або цивільного позову з метою відшкодування спричинених державі збитків, прохає накласти арешт на грошові кошти, у видатковій частині підприємства ТОВ Фірма «Каскад» в філії Дніпропетровського обласного управління ПАТ «Креді Агріколь Банк» у сумі 18 700 362,5 грн.
В судове засідання слідчий та прокурор не з`явились, про місце та час судового розгляду повідомлялись належним чином.
Слідчий суддя, дослідивши матеріали поданого клопотання, вважає його таким, що не підлягає задоволенню.
За змістом ст. ст. 131, 170 КПК, арешт майна є різновидом заходів забезпечення кримінального провадження, завданням якого є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
Згідно ч. 2 ст. 170 КПК, арешт майна допускається з метою збереження речових доказів, спеціальної конфіскації, конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи, відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Згідно ч. 8 ст. 170, п. 5-6 ч. 2 ст. 173 КПК, вартість майна, яке належить арештувати з метою забезпечення цивільного позову або стягнення отриманої неправомірної вимоги, повинна бути співмірною розміру шкоди, завданої кримінальним правопорушенням або зазначеної у цивільному позові, розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою. При вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, а також наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Згідно ч. 1 ст. 173 КПК, слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим ч. 1 ст. 170 КПК.
Відповідно до ст. 94 КПК, слідчий суддя, суд за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінюють кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення.
Судом встановлено, що до клопотання не додано належних, допустимих та достовірних доказів щодо розміру завданої ТОВ Фірма «Каскад» шкоди.
При цьому доданий до клопотання акт перевірки дотримання останнім податкового законодавства за своїм змістом не є таким доказом. Відповідного висновку судово-економічної експертизи слідчим до клопотання надано не було.
Крім того, суд зважає й на те, що задоволення клопотання у запропонований органом досудового розслідування спосіб може паралізувати господарську діяльність ТОВ Фірма «Каскад», що суперечить принципу співмірності заходів забезпечення кримінального провадження.
Враховуючи наведені положення кримінального процесуального законодавства та дослідивши матеріали поданого клопотання, суд доходить висновку, про відсутність підстав для його задоволення.
Керуючись ст. 94, 131, 170, 173, 369372 КПК України, слідчий суддя

у х в а л и в :

Клопотання заступника начальника другого відділу розслідування кримінальних проваджень слідчого управління ГУ ДФС у Дніпропетровській області ОСОБА_3 , про накладення арешту на грошові кошти, заявлене у рамках кримінального провадження № 0000051, залишити без задоволення.

Ухвала є остаточною й оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1