Справа № 629/5730/18
Номер провадження 1-кс/629/1779/18
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 жовтня 2018 року слідчий суддя Лозівського міськрайонного суду Харківської області ОСОБА_1 , розглянувши клопотання старшого слідчого Лозівського ВП ГУ НП в Харківській області ОСОБА_2 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0001869 від 18.10.2018 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст.249 ч.2 КК України,-

встановив:
Старший слідчий СВ Лозівського ВП ГУ НП в Харківській області ОСОБА_2 , 19.10.2018 року звернулась до Лозівського міськрайонного суду Харківської області з клопотанням, погодженим з прокурором Лозівської місцевої прокуратури Харківської області ОСОБА_3 , про накладення арешту на вилучені в ході огляду події від 18.10.2018 року предмети, речі та живі водні ресурси, а саме: гумовий човен зеленого кольору, без назви, акумуляторну батарею, марки «Kinetik Pacing 65/640 A», розібрані полімерні весла чорного кольору, дроти з кінцівками під клеми акумулятора, полімерна трубка обмотана ізолентою синього кольору з металевим штуцером з`єднання з дротами, рукоятка з двох частин, одна світлого кольору, інша чорного кольору, акумулятору у пластмасовому корпусі чорного кольору з маркуванням ТУ 12.48.036.78. 1-89 CГГS, електричного приладу у металевому корпусі світлого кольору, зверху якого є індикатор, важіль керування, по боках якого є ремінь, для перепону, дроту у гумовій оплітці на одному кінці якого є штуцер для приєднання, з іншого боку дві клеми для приєднання до акумулятора та ще один штуцер, дріт у гумовій опліттці по краях якого є штуцери для приєднання, дріт у гумовій опліттці по краях якого на одному боці є штуцер для приєднання, з іншого боку два дроти обмотані, один синьою ізолентою, другий червоною, дріт у гумовій оплітці по краях якого є штуцери для приєднання, дріт у металевій опліттці,на одному кінці якого є штуцер для з`єднання, нижня частина ОЗК, дві гумки для ОЗК, електричний прилад у металевому корпусі зеленого кольору без маркування на корпусі, по боках якого є ремінь для переносу, електричний ліхтар на довгій рукоятці з двох частин, верхня частина чорного кольору, нижня частина сірого кольору, металева частина круглої форми на нижній її частині мається кнопка вимкнення, риба: щука у кількості 37 штук, білий амур у кількості 2 штук, линок у кількості 5 штук, окунь у кількості 1 штука, карась у кількості 5 штук, краснопірка у кількості 6 штук та заборонити будь-яким особам будь-яким способом відчужувати, розпоряджатися та користуватися вищевказаними предметами. Зберігати перераховані предмети в камері схову Лозівського ВП ГУНП в Харківській області за адресою: Харківська область, м. Лозова, вул.. Ярослава Мудрого, 7, всі перераховані живі водні ресурси, передати на відповідальне зберігання ФОП « ОСОБА_4 », за адресою: АДРЕСА_1 .

В своєму клопотанні слідчий посилається на те, що 17.10.2018 року до чергової частини Лозівського ВП ГУНП в Харківській області надійшла заява від ОСОБА_5 , про те, що невідомі особи, знаходячись на річці Бритай, по вул.. Чапаєва в с. Богомолівка, Лозівського району Харківської області, займалися незаконним рибним промислом за допомогою електровудочок. На місці пригоди, працівниками поліції були виявлені ОСОБА_6 та ОСОБА_7 , які в ході опитування пояснили, що 17.10.2018 року приблизно о 18 годині 00 хвилин, вони зустрілися в м. Лозова та вирішили поїхати до с. Богомолівка Лозівського району Харківської області, де на річці Бритай, зайнялися ловлею риби. Як пояснили ОСОБА_6 та ОСОБА_7 , вони взяли з собою належні ОСОБА_6 , всі необхідні речі для ловлі риби, які перелічені в протоколі огляду предметів та на автомобілі ОСОБА_6 попрямували до вищевказаної річки в с. Богомолівка, де за допомогою електронних вудочок та інших вищеперерахованих речей і предметів, почали ловити рибу, в результаті чого були затримані мешканцями с. Богомолівка, які викликали на місце слідчо-оперативну групу, по приїзду якої було складено протокол огляду місця події, в ході якого було вилучено вищевказані предмети, речі та живі водні ресурси.

Згідно ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальної конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадження, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Вартість майна, яке належить арештувати з метою забезпечення цивільного позову або стягнення отриманої неправомірної вигоди, повинна бути співмірною розміру шкоди, завданої кримінальним правопорушенням або зазначеної у цивільному позові, розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою.

Як передбачено ч.1 ст. 173 КПК України слідчий суддя відмовляє у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 КПК України.

Згідно п.3 ч.2 ст. 173 КПК України суд при вирішенні питання про арешт майна повинен враховувати наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність.

Як вбачається з матеріалів доданих до клопотання заява ОСОБА_5 про скоєння кримінального правопорушення була внесена до ЄРДР 18.10.2018 з правовою кваліфікацією за ч.2 ст.249 КК України,а саме: незаконне зайняття рибним, звіриним або іншим водним добувним промислом, якщо воно заподіяло істотну шкоду, та вчинено із застосуванням вибухових, отруйних речовин, електроструму або іншим способом масового знищення риби, звірів чи інших видів тваринного світу або особою, раніше судимою за злочин, передбачений цією статтею.

Об`єктивна сторона злочину характеризується сукупністю трьох ознак: діяння незаконне зайняття рибним, звіриним або іншим водним добувним промислом (це дії, які полягають у вилученні (ловля, збирання, добування тощо) будь-якими знаряддями (промисловими, любительськими, забороненими) водних ресурсів із природного середовища); наслідки у вигляді істотної шкоди; причинний зв`язок між діянням і наслідками.

На підставі Постанови Пленуму Верховного Суду України від 10 грудня 2004 року № 17, істотна шкода є оціночним поняттям, визначається з урахуванням конкретних обставин справи. Зокрема, на її наявність можуть вказувати такі дані: знищення нерестовищ риби; вилов риби у період нересту; вилов нечисленних її видів або тих, у відтворенні яких є труднощі; добування великої кількості риби, водних тварин чи рослин або риби чи тварин, вилов яких заборонено, тощо. Якщо внаслідок вчинення дій істотна шкода не була або об`єктивно не могла бути заподіяна, винна особа за наявності для цього підстав несе відповідальність за статтями 50, 85, 87, 88-1, 90, 116-2 КУпАП.

В матеріалах доданих до клопотання відсутні будь які докази про наявність істотної шкоди, а саме те, що діями ОСОБА_6 та ОСОБА_7 були спричинені такі наслідки як, знищення нерестовищ риби; вилов риби у період нересту; вилов нечисленних її видів або тих, у відтворенні яких є труднощі; добування великої кількості риби, водних тварин чи рослин або риби чи тварин, вилов яких заборонено. Крім того, відсутній будь який розрахунок про спричинення фактичної шкоди діями ОСОБА_6 та ОСОБА_7 , не наведено доказів про масовий загибель риби, її личинок, ікри та інших водних тварин.

Вивчивши матеріали, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання, витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження, в рамках якого подається клопотання, вислухавши позицію слідчого ОСОБА_8 , яка підтримала клопотання в повному обсязі та просила його задовольнити, громадян ОСОБА_6 та ОСОБА_7 , які заперечували факт вилову риби та заперечували проти задоволення даного клопотання на підставі того, що скоєне ними не підпадає під ознаки кримінального правопорушення передбаченого ч.2 ст. 249 КК України, слідчий суддя приходить до висновку про відсутність підстав для задоволення клопотання, оскільки слідчим не доведено у своєму клопотанні наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність.

На підставі викладеного і керуючись ст.ст.170,172, 173,309,372 КПК, ст. 249 КК України, Постановою Пленуму Верховного Суду України від 10 грудня 2004 року № 17 України, слідчий суддя,

ухвалив:
У задоволенні клопотання старшого слідчого Лозівського ВП ГУ НП в Харківській області ОСОБА_2 про арешт майна у кримінальному провадженні №0001869 від 18.10.2018 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст.249 ч.2 КК України відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її винесення.

Слідчий суддя ОСОБА_1