Справа № 309/2442/16-к
Провадження № 1-кс/309/41/18
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

15 червня 2018 року м. Хуст

Слідчий суддя Хустського районного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , при участі секретаря ОСОБА_2 , з участю прокурора ОСОБА_3 , адвоката ОСОБА_4 , розглянув у відкритому судовому засіданні скаргу ОСОБА_5 на постанову старшого слідчого СВ Хустського ВП ГУНП в Закарпатські області ОСОБА_6 від 26.09.2017 року про закриття кримінального провадження №0000859,-

В С Т А Н О В И В:

10.11.2017 року в провадження слідчого судді надійшла вищевказана скарга, в якій скаржник вказує, що постановою слідчого СВ Хустського ВП ГУНП в Закарпатській області ОСОБА_6 від 26.09.2017 року кримінальне провадження №0000859 від 20.08.2014 року закрито у зв`язку з відсутністю складу кримінального правопорушення передбаченого ст.358 ч.1 КК України, на підставі ч.1 п.2 ст.284 КПК України. Зазначену постанову вважає незаконною, і просить скасувати.

В судовому засіданні захисник ОСОБА_4 скаргу ОСОБА_5 на постанову старшого слідчого СВ Хустського ВП ГУНП в Закарпатські області ОСОБА_6 від 26.09.2017 року про закриття кримінального провадження №0000859 підтримала та просила суд скасувати вищезазначену постанову.

Прокурор ОСОБА_3 в судовому засіданні просив суд відмовити у задоволенні скарги ОСОБА_5 , вважає що постанова старшого слідчого СВ Хустського ВП ГУНП в Закарпатські області ОСОБА_6 про закриття кримінального провадження від 26.09.2017 року є законною та не підлягає скасуванню.

З`ясувавши обставини по даному судовому провадженню, щодо обставин наведених у скарзі ОСОБА_5 та дослідивши письмові докази та доводи учасників судового процесу слідчий суддя дійшов висновку, що скарга підлягає задоволенню виходячи з наступного.

Відповідно до п.3 ст.. 303 КПК України , на досудовому провадженні можуть бути оскаржені рішення слідчого про закриття кримінального провадження - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником.

Згідно поданої скарги ОСОБА_5 слідчим була винесена постанова від 26.09.2017 року про закриття кримінального провадження №0000859 від 20.08.2014 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст.358 ч.1 КК України у зв`язку з відсутністю складу кримінального правопорушення передбаченого ст.358 ч.1 КК України, на підставі ч.1 п.2 ст.284 КПК України. Підставою закриття кримінального провадження № 0000859 від 26.09.2017 року є те , що акт погодження на місцевості меж земельної ділянки не передбачений наказом Державного комітету України по земельних ресурсах № 43 від 04.05.1999 року та не відноситься до офіційних документів.

Проте, вищезазначена постанова слідчого від 26.09.2017 року про закриття кримінального провадження не містить достатніх мотивів такого процесуального рішення та їх обґрунтування, зокрема слідчим не надана належна оцінка зібраним доказам.

Згідно з статтею 198 Земельного кодексу України (далі - Кодекс) при оформленні права власності на земельну ділянку проводиться комплекс робіт (кадастрові зйомки), виконуваних для визначення меж земельних ділянок, які включають, у тому числі, погодження меж земельної ділянки з суміжними власниками та землекористувачами.

Механізм встановлення меж земельних ділянок визначено Інструкцією про встановлення (відновлення) меж земельних ділянок в натурі (на місцевості) та їх закріплення межовими знаками, затвердженою наказом Держкомзему від 18.05.2010 N 376 (далі - Інструкція).

Пунктом 2.8 Інструкції передбачено, що після виконання робіт із встановлення меж земельної ділянки в натурі (на місцевості) та закріплення їх межовими знаками складається акт прийомки-передачі межових знаків на зберігання, який містить підписи суміжних землевласників (землекористувачів) у разі, якщо вони не заявляють претензій до існуючих меж.

Згідно з пунктом 3.12 Інструкції закріплення межовими знаками меж земельної ділянки в натурі (на місцевості) здійснюється виконавцем у присутності власника (користувача) земельної ділянки, власників (користувачів) суміжних земельних ділянок або уповноваженою ним (ними) особою.

Повідомлення власників (користувачів) суміжних земельних ділянок про дату і час проведення робіт із закріплення межовими знаками меж земельної ділянки в натурі (на місцевості) здійснюється виконавцем завчасно, не пізніше ніж за п`ять робочих днів до початку робіт із закріплення межовими знаками меж земельної ділянки в натурі (на місцевості).

Повідомлення надсилається рекомендованим листом, кур`єрською поштою, телеграмою чи за допомогою інших засобів зв`язку, які забезпечують фіксацію повідомлення.

Власники (користувачі) суміжних земельних ділянок, місце проживання або місцезнаходження яких невідоме, повідомляються про час проведення робіт із закріплення межовими знаками поворотних точок меж земельної ділянки в натурі (на місцевості) через оголошення у пресі за місцем знаходження земельної ділянки.

Закріплення межовими знаками меж земельної ділянки в натурі (на місцевості) може здійснюватися за відсутності власників (користувачів) суміжних земельних ділянок у випадку їх нез`явлення, якщо вони були належним чином повідомлені про час проведення вищезазначених робіт, про що зазначається у акті прийомки-передачі межових знаків на зберігання.

Щодо відмови суміжного землекористувача підписати акт прийомки-передачі межових знаків на зберігання, згідно з частиною третьою статті 158 Кодексу земельні спори у межах населених пунктів щодо меж земельних ділянок, які перебувають у власності і користуванні громадян, вирішують органи місцевого самоврядування.

Порядок розгляду земельного спору врегульовано статтею 159 Кодексу.

У разі незгоди власників землі або землекористувачів з рішенням органів місцевого самоврядування спір вирішується судом згідно з частиною п`ятою статті 158 Кодексу.

Із наведеного вбачається , що існує порядок погодження меж із суміжним користувачем, до моменту подачі документів, які включаються до технічної документації згідно п.1.16 Наказу Державного комітету України по земельних ресурсах № 43 від 04.05.1999 року.

20.05.2014 року ОСОБА_5 звернулася в Хустський МВ УМВС України в Закарпатській області із заявою про підробку підписів її чоловіка в акті погодження зовнішніх меж в технічній документації на право приватної власності на земельну ділянку громадянина ОСОБА_7 .

Оскільки в ході проведення слідчих дій по результат показів свідків встановити чи саме ОСОБА_8 підписав акт погодження зовнішніх меж не вдалося, слідчим ОСОБА_6 винесено постанову про призначення судової експертизи від 26.09.2016 року про призначення почеркознавчої експертизи. На вирішення судової експертизи поставлені питання :

1. Чи виконаний підпис у вигляді слова « Варваринець» у графі навпроти прізвища ОСОБА_8 в акті погодження на місцевості / в натурі/ меж земельної ділянки, який знаходиться в кадастровій справі на земельну ділянку гр.. ОСОБА_7 громадянином ОСОБА_8 , чи іншою особою?

2. Чи виконаний підпис у вигляді слова « Варваринець» у графі навпроти прізвища ОСОБА_8 в акті погодження на місцевості / в натурі/ меж земельної ділянки, який знаходиться в кадастровій справі на земельну ділянку гр.. ОСОБА_7 громадянкою ОСОБА_5 , чи іншою особою?

Питання, що в даному випадку є вирішальним, а саме :

Чи виконаний підпис у вигляді слова « Варваринець» у графі навпроти прізвища ОСОБА_8 в акті погодження на місцевості / в натурі/ меж земельної ділянки, який знаходиться в кадастровій справі на земельну ділянку гр.. ОСОБА_7 громадянином ОСОБА_7 на проведення та вирішення судової експертизи слідчим не ставилось.

Відповідно до ст.. 84 КПК України доказами в кримінальному провадженні є фактичні дані, отримані у передбаченому цим Кодексом порядку, на підставі яких слідчий, прокурор, слідчий суддя і суд встановлюють наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню.

Процесуальними джерелами доказів є показання, речові докази, документи, висновки експертів.

Враховуючи вищевикладене, слідчий суддя вважає, що постанова про закриття кримінального провадження від 26.09.2017 року слідчим CВ Хустського ВП ГУНП України в Закарпатській області ОСОБА_6 винесена передчасно, досудове розслідування проведено неповно, однобічно, поверхово та формально, що відповідно тягне за собою скасування постанови слідчого та направлення матеріалів кримінального провадження для проведення досудового розслідування.

За таких підстав, суд приходить до висновку про необхідність задоволення скарги ОСОБА_5 .

Згідно ч.3 ст.307 КПК України, ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора не може бути оскаржена, окрім ухвали про відмову у задоволенні скарги на постанову про закриття кримінального провадження.

Враховуючи наведене та керуючись вимогами ст.. 303-309 КПК України, слідчий суддя-

У Х В А Л И В:

Скаргу ОСОБА_5 на постанову старшого слідчого СВ Хустського ВП ГУНП в Закарпатські області ОСОБА_6 від 26.09.2017 року про закриття кримінального провадження №0000859 - задовільнити.

Постанову старшого слідчого СВ Хустського ВП ГУНП в Закарпатській області ОСОБА_6 від 26.09.2017 року про закриття кримінального провадження №0000859 скасувати.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя

Хустського районного суду: підпис ОСОБА_1

З оригіналом вірно:

Слідчий суддя Хустського

районного суду: ОСОБА_1