"25" жовтня 2018 р. Київський районний суд м. Харкова у складі:
слідчого судді - ОСОБА_1 ,
за участю секретаря - ОСОБА_2 ,
прокурора - ОСОБА_3 ,
слідчого - ОСОБА_4 ,
підозрюваного - ОСОБА_5 ,
захисника - ОСОБА_6 ,
На обґрунтування клопотання слідчий вказує, що ОСОБА_5 , 25.06.2018 більш точний час в ході досудового розслідування не встановлено, знаходячись за адресою: АДРЕСА_1 в ході сварки зі своєю знайомою ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в присутності власника квартири ОСОБА_9 , що виникла на ґрунті раптово виниклих неприязних стосунків, маючи раптово виниклий умисел, спрямований на умисне протиправне заподіяння смерті іншій людині, діючи умисно, усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер своїх дій, передбачаючи реальну можливість настання суспільно-небезпечних наслідків у вигляді смерті потерпілого та бажаючи їх настання, наніс ножем один удар ОСОБА_8 в область лівого стегна, внаслідок чого заподіяв останній згідно висновку судово-медичної експертизи №10-12/1855-ДМ/18 від 06.08.2018 наступні тілесні ушкодження: колото-різане поранення на передньо-внутрішній поверхні лівого стегна у середній його третині, що супроводжується пошкодженням лівої стегнової артерії.
Колото-різане поранення лівого стегна носить ознаки ТЯЖКИХ тілесних ушкоджень, за критерієм небезпеки для життя (згідно п.п. 2.1.1.а, п.2.1.2., п.2.1.3.п., п. 4.8 «Правил судово-медичного визначення ступеня тяжкості тілесних ушкоджень», затверджених наказом МОЗ України №6 від 17.01.1995 р.)
В зв`язку з вищевикладеним причиною смерті ОСОБА_8 , згідно висновку судово-медичної експертизи №10-12/1855-ДМ/18 від 06.08.2018 є крововтрата, що розвинулася в результаті колото-різаного поранення лівого стегна з пошкодженням лівої стегнової артерії. Про це свідчать: наявність вищевказаних пошкоджень, наявність масивного крововиливу у м`які тканини лівого стегна в області пошкодження лівої стегнової артерії із поширенням на м`які тканини по задній поверхні лівого стегна, нерівномірне кровонаповнення внутрішніх органів, а також наявність нашарувань речовини бурого кольору, схожої на кров, на місці виявлення трупа.
Між колото-різаним пораненням лівого стегна та смертю ОСОБА_8 , мається причинний зв`язок.
28.06.2018 ОСОБА_5 затримано в порядку ст. 208 КПК України та того ж дня повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.
18.10.2018 ОСОБА_5 повідомлено про зміну раніше повідомленої підозри у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.
Ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 29.06.2018 підозрюваному ОСОБА_5 , обрано запобіжний захід у виді тримання під вартою строком до 25.06.2018, строк дії якого ухвалами слідчого судді продовжено до 28.10.2018.
Чотирьохмісячний строк досудового розслідування у кримінальному провадженні закінчується 28.10.2018, а завершити досудове слідство з об`єктивних причин до вказаного строку не представилось можливим, оскільки у кримінальному провадженні необхідно виконати наступне: отримати висновок судово-дактилокопічної експертизи; додатково допитати підозрюваного з урахуванням отриманих висновків експертизи; за необхідності провести з підозрюваним ОСОБА_5 слідчий експеримент; допитати як свідка чоловіка на ім`я ОСОБА_10 ; виконати вимоги ст. 290 КПК України; скласти обвинувальний акт та реєстр матеріалів досудового розслідування.
Після отримання висновків зазначених судових експертиз, вони будуть проаналізовані, при цьому відомості у висновках вказаних експертиз дадуть змогу забезпечити швидке, повне та неупереджене розслідування, а також прийняття процесуального рішення щодо направлення до суду обвинувального акту.
Прокурор та слідчий в судовому засіданні підтримали подане слідчим клопотання, просили про його задоволення.
Підозрюваний ОСОБА_5 та захисник підозрюваного адвокат ОСОБА_6 , в судовому засіданні не заперечували проти задоволення клопотання.
При розгляді клопотання слідчим суддею з пояснень підозрюваного встановлено, що він показання дає добровільно, до нього не застосовується насильство у даному кримінальному провадженні.
Слідчий суддя, вислухавши думку сторін кримінального провадження, та дослідивши надані матеріали , встановив наступне.
28.06.2018р. о 1030 ОСОБА_5 затриманий у порядку ст. 208 КПК України.
28.06.2018р. ОСОБА_5 повідомлена підозра за ч.1 ст.115 КК України.
29.06.2018р. відносно ОСОБА_5 обраний запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до 25.08.2018р. без визначення застави.
16.08.2018р. строк досудового розслідування продовжений до трьох місяців - до 28.09.2018р.
22.08.2018р. ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Харкова строк тримання ОСОБА_5 під вартою продовжений до 28.09.2018 р. включно.
24.09.2018р. ухвалою слідчого судді строк досудового розслідування у кримінальному провадженні продовжено до чотирьох місяців - до 28.10.2018р
24.09.2018р. ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Харкова строк тримання ОСОБА_5 під вартою продовжений до 28.10.2018 р. включно.
Надані стороною обвинувачення докази свідчать про обґрунтованість повідомленої підозри ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.
Обґрунтованість підозри ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме: оглядом місця події та трупу за адресою: АДРЕСА_1 , від 28.06.2018; допитом свідка ОСОБА_9 ; висновком експерта судово-медичної експертизи №10-12/1855-ДМ/18 від 06.08.2018 померлої ОСОБА_8 ; висновком експерта судово-медичної експертизи №10-14/51/1855-ДМ/18 від 07.08.2018 померлої ОСОБА_8 ; протоколом затримання ОСОБА_5 від 28.06.2018;
Відповідно до ст. 295-1 ч. 1 КПК України, у випадках, передбачених статтею 294 цього Кодексу, продовження строку досудового розслідування здійснюється на підставі ухвали слідчого судді, постановленої за відповідним клопотанням прокурора або слідчого.
Згідно ст. 294 ч. 3, 4 КПК України, якщо з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину досудове розслідування (досудове слідство) неможливо закінчити у строк, зазначений у пункті 2 абзацу третього частини першої статті 219 цього Кодексу, він може бути продовжений в межах строків, встановлених пунктами 2 та 3 частини другої статті 219 цього Кодексу:
1) до трьох місяців - керівником місцевої прокуратури, заступником Генерального прокурора;
2) до шести місяців - слідчим суддею за клопотанням слідчого, погодженим з керівником регіональної прокуратури або його першим заступником чи заступником, заступниками Генерального прокурора;
3) до дванадцяти місяців - слідчим суддею, за клопотанням слідчого, погодженим з Генеральним прокурором чи його заступниками.
Строк досудового розслідування злочину може бути продовжений до трьох місяців, якщо його неможливо закінчити внаслідок складності провадження, до шести місяців - внаслідок особливої складності провадження, до дванадцяти місяців - внаслідок виняткової складності провадження.
Конституційний Суд України в рішенні у справі про розгляд судом окремих постанов слідчого від 30 січня 2003 року вказав, що поняття «розумний строк досудового слідства» є оціночним, тобто таким, що визначається у кожному конкретному випадку з огляду на сукупність усіх обставин вчинення і розслідування злочину (злочинів). Визначення розумного строку досудового слідства залежить від багатьох факторів, включаючи обсяг і складність справи, кількість слідчих дій, число потерпілих та свідків, необхідність проведення експертиз та отримання висновків тощо. Обов`язковість урахування цілого ряду конкретних обставин справи при визначенні розумності строку зумовила також необхідність вироблення Європейським судом переліку взаємопов`язаних критеріїв. Згідно з практикою Європейського суду розумність тривалості провадження повинна визначатись з урахуванням відповідних обставин справи та з огляду на такі критерії, як, зокрема, складність справи, поведінка заявника, а також органів влади, пов`язаних зі справою (рішення у справах «Пелісьє і Сассі проти Франції» та «Філіс проти Греції»).
На даний час завершити досудове розслідування не представляється можливим, у зв`язку з тим, що необхідно провести ряд слідчих дій, а саме: отримати висновок судово-дактилокопічної експертизи; додатково допитати підозрюваного з урахуванням отриманих висновків експертизи; за необхідності провести з підозрюваним ОСОБА_5 слідчий експеримент; допитати як свідка чоловіка на ім`я ОСОБА_10 ; виконати вимоги ст. 290 КПК України; скласти обвинувальний акт та реєстр матеріалів досудового розслідування.
Вищевказані слідчі дії є необхідними для повного, всебічного та об`єктивного розслідування кримінального правопорушення, а саме дослідження обставин вчинення ОСОБА_5 дій, які інкримінуються йому як злочинні, надання їм належної правової оцінки, проведення інших слідчих та процесуальних дії.
При цьому, слідчий суддя зауважує, що вимоги щодо проведення розслідування не є обов`язком досягнення результату, але обов`язком вжиття заходів. Іншими словами, державні органи повинні вживати усіх розумних і доступних їм заходів для забезпечення збирання доказів, що стосуються події, включаючи, серед іншого, висновки судових експертиз та інше.
Крім того, кожний обвинувачений у вчиненні кримінального правопорушення має право бути детально проінформованим зрозумілою для нього мовою про характер і причини обвинувачення, висунутого проти нього, вказано й у підпункті «а» пункту 3 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікованою Україною. З даного приводу Європейський суд з прав людини у своєму рішенні від 25 липня 2000 року у справі «Маттоціа проти Італії» зазначив, що «…обвинувачений у вчиненні злочину має бути негайно і детально проінформований про причину обвинувачення, тобто про ті факти матеріальної дійсності, які нібито мали місце і є підставою для висунення обвинувачення; а також про характер обвинувачення, тобто юридичну кваліфікацію згаданих фактів. Хоча ступінь «детальності» інформування обвинуваченого залежить від обставин конкретної справи, однак у будь-якому випадку відомості, надані обвинуваченому, повинні бути достатніми для повного розуміння останнім суті висунутого проти нього обвинувачення, що є необхідним для підготовки адекватного захисту.». При цьому, Європейський суд з прав людини також вказав «…межі гарантій, передбачених підпунктом «а» пункту 3 статті 6 Конвенції, мають оцінюватись, зокрема, у світлі більш загального права на справедливий судовий розгляд, гарантованого пунктом 1 статті 6 Конвенції. У кримінальних справах надання повної та докладної інформації щодо висунутих особі обвинувачень, які в подальшому можуть бути сприйняті судом як юридична кваліфікація діяння, є неодмінною передумовою забезпечення справедливості провадження.» (рішення: від 9 березня 2011 року у справі «Жупнік проти України», від 25 березня 1999 року у справі «Пелісьє та Сассі проти Франції»).
Так, стороною обвинувачення в судовому засіданні було доведено те, що вказані в клопотанні дії не могли бути виконанні в строк передбачений ст. 219 КПК України, оскільки органом досудового розслідування станом на час звернення до суду не отриманні висновки вищевказаної судової експертизи від експертної установи без отримання яких неможливо належним чином дослідити обставини вчиненого кримінального правопорушення, надати належну кваліфікацію діям підозрюваного, оголосити остаточну підозру, дослідити наявні всі докази у їх сукупності та надати їм відповідну правову оцінку. В залежності від результатів висновків експертизи буде прийняте відповідне рішення органами досудового розслідування та проведені відповідні процесуальні та слідчі дії, які є обов`язковими та без виконання яких не можливо завершити досудове розслідування.
На підставі наведеного, керуючись ст. 219, 294, 295-1, 309, 372 КПК України, слідчий суддя,-
Клопотання слідчого - задовольнити.
Ухвала слідчого судді є остаточною та оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя - ОСОБА_1