Справа № 405/2827/18

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
"06" травня 2018 р. м. Кропивницький
Слідчий за погодженням з прокурором звернувся до слідчого судді з клопотанням про застосування запобіжного заходу тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_4 .
Органом досудового розслідування ОСОБА_4 повідомлено про підозру за ч.3 ст.368 КК України, а саме у одержанні службовою особою неправомірної вигоди для себе чи третьої особи за вчинення чи невчинення такою службовою особою в інтересах того, хто надає неправомірну вигоду, чи в інтересах третьої особи будь-якої дії з використанням наданої їй влади чи службового становища, поєднане з вимаганням неправомірної вигоди.
Так, ОСОБА_4 , обіймаючи посаду старшого оперуповноваженого міжрайвідділу №2 Управління захисту економіки в Кіровоградській області ДЗЕ НП України, будучи майором поліції та відповідно до п.1 Примітки до ст.364, ч.3 ст.18 КК України, п.1 ч.1 ст.2 Закону України «Про державний захист працівників суду і правоохоронних органів», ст.ст.1-2 Закону України «Про державну службу», ст.ст.1-2, 15, 17-18, 21-23 Закону України «Про Національну поліцію», був працівником органу виконавчої влади, який служить суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, а також інтересів суспільства і держави та протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку, тобто працівником правоохоронного органу, службовою особою, що постійно здійснює функцію представника органу виконавчої влади, обіймаючи постійно посаду, пов`язану з виконанням владних та організаційно-розпорядчих функцій.
Тобто, ОСОБА_4 був наділений обсягом повноважень, які надавали йому реальну можливість в повному обсязі відповідно до Закону виконувати покладені на нього обов`язки.
Відповідно до пунктів 1, 3 частини 1 ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію», поліцейський зобов`язаний неухильно дотримуватись положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, а також поважати і не порушувати прав і свобод людини.
Більш того, згідно з положеннями статті 68 Конституції України, кожен зобов`язаний неухильно додержуватися Конституції та законів України, не посягати на права і свободи, честь і гідність інших людей.
Не дивлячись на це, ОСОБА_4 перебуваючи на посаді старшого оперуповноваженого міжрайвідділу №2 Управління захисту економіки в Кіровоградській області ДЗЕ НП України, будучи майором поліції, працівником органу виконавчої влади, який служить суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, інтересів суспільства і держави, обіймаючи постійно посаду, пов`язану з виконанням організаційно-розпорядчих функцій, переслідуючи мету наживи та незаконного збагачення, не зважаючи на викладені вимоги законодавства, свідомо та умисно їх проігнорував та вирішив використати свої службові повноваження працівника поліції із корисливих мотивів, а саме з метою одержання неправомірної вигоди за попередньою змовою групою осіб, за наступних обставин.
Так, 24.04.2018, ОСОБА_4 , будучи обізнаний як старший оперуповноважений міжрайвідділу №2 Управління захисту економіки в Кіровоградській області ДЗЕ НП України про факт наявності кримінального провадження, в якому фігурує громадянин України ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , за допомогою засобів мобільного телефонного зв`язку, зв`язався з останнім та домовився з ним про зустріч, з метою обговорення обставин вчинення ОСОБА_9 кримінального правопорушення.
В ході зазначеної зустрічі, старший оперуповноважений міжрайвідділу №2 Управління захисту економіки в Кіровоградській області ДЗЕ НП України ОСОБА_4 повідомив ОСОБА_9 про неминуче притягнення його до кримінальної відповідальності за вчинення крадіжки майна фермерського господарства «Наталка» та, відповідно, призначення покарання у вигляді реального позбавлення волі.
В подальшому, переслідуючи злочинний умисел, спрямований на незаконне збагачення у вигляді неправомірної вигоди, 02.05.2018 старший оперуповноважений міжрайвідділу №2 Управління захисту економіки в Кіровоградській області ДЗЕ НП України ОСОБА_4 повідомив громадянину ОСОБА_9 , що в разі, якщо ОСОБА_9 надасть йому особисто 20 тисяч доларів США в термін до 08.05.2018, або 15 тисяч доларів США в термін до 05.05.2018 в якості неправомірної вигоди, він вирішить питання про не притягнення ОСОБА_9 до кримінальної відповідальності за вчинення тяжкого злочину, та відповідно, ОСОБА_9 уникне покарання у вигляді реального позбавлення волі.
Розуміючи ситуацію і побоюючись реальність можливого притягнення до кримінальної відповідальності, ОСОБА_9 погодився на вказану незаконну пропозицію, з метою убезпечення себе від можливого настання негативних наслідків.
Продовжуючи свої злочинні дії, старший оперуповноважений міжрайвідділу №2 Управління захисту економіки в Кіровоградській області ДЗЕ НП України ОСОБА_4 , 03.05.2018 року зателефонував до ОСОБА_9 та домовився з ним про зустріч поблизу стадіону «Ніка» в м. Олександрія Кіровоградської області.
В ході зустрічі громадянин ОСОБА_9 повідомив старшому оперуповноваженому міжрайвідділу №2 Управління захисту економіки в Кіровоградській області ДЗЕ НП України ОСОБА_4 про можливість передачі останньому грошових коштів в розмірі 12 тисяч доларів США за вирішення питання про не притягнення до кримінальної відповідальності за вчинення тяжкого злочину.
У відповідь старший оперуповноважений міжрайвідділу №2 Управління захисту економіки в Кіровоградській області ДЗЕ НП України ОСОБА_4 повідомив ОСОБА_9 про те, що вказані грошові кошти йому необхідно передати посереднику близько 21.00 год. 03.05.2018.
В подальшому, близько 23.00 години 03.05.2018 року громадянин ОСОБА_9 , за попередньо отриманою від ОСОБА_4 вказівкою, перебуваючи поблизу торгівельно-розважального центру «Grand Plaza» в м. Олександрія Кіровоградської області, передав невстановленій досудовим розслідуванням особі грошові кошти в розмірі 12 000 (дванадцять тисяч) доларів США, що призначались для передачі старшому оперуповноваженому міжрайвідділу №2 Управління захисту економіки в Кіровоградській області ДЗЕ НП України ОСОБА_4 за вирішення питання про не притягнення ОСОБА_9 до кримінальної відповідальності за вчинення тяжкого злочину.
Під час розгляду клопотання прокурор зазначив про обґрунтованість підозри, наявність ризиків, та неможливість їх запобігання шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів, ніж тримання під вартою.
Слідчий підтримав позицію прокурора.
У судовому засіданні захисники просили відмовити у задоволенні клопотання, вказавши, що матеріали клопотання не містять доказів на обґрунтування оголошеної підозри та заявлених ризиків, крім того, прокурором висловлюються загальні твердження, без належної правової аргументації, щодо неможливості запобіганню заявленим ризикам, шляхом застосуванню більш м`якого запобіжного заходу, послилися на соціальні зв`язки підозрюваного, наявність у нього на утриманні дружини, яка не працює та є інвалідом ІІІ групи, та малолітньої доньки, позитивних характеристик за місцем роботи та місцем проживання, а відтак просили застосувати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту або особистого зобов`язання.
Підозрюваний підтримав позицію захисників, спростувавши оголошену підозру, а відтак просив застосувати відносно нього запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою.
Допитаний в судовому засіданні свідок ОСОБА_10 пояснив, що у нього разом з ОСОБА_4 на виконанні було доручення слідчого Олександрійського ВП ГУНП в Кіровоградській області з приводу розкрадання ОСОБА_9 майна ФГ «Наталка». 26.04.2018 року дійсно мала місце зустріч з ОСОБА_9 біля СТО «Ферарі», в ході якої йому було повідомлено, що від ОСОБА_11 надійшла заява про вчинення ОСОБА_9 кримінального правопорушення та було запропоновано надати пояснення з даного приводу, ніяких розмов з приводу надання грошових коштів для вирішення даного питання щодо непритягнення до кримінальної відповідальності не було.
Заслухавши учасників, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя прийшов до такого.
04.05.2018 року о 15 год. 40 хвилин ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 фактично затримано як підозрюваного в порядку ст.208 КПК України, у вчиненні злочину, передбаченого ч.3 ст.368 КК України.
05.05.2018 року ОСОБА_4 вручено письмове повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.368 КК України.
Відповідно до п.4 ч.2 ст.183 КПК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.
Крім того, згідно ч.1 ст.177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Вирішуючи питання щодо наявності обґрунтованої підозри, слідчий суддя зазначає, що термін «обґрунтована підозра», згідно практики Європейського суду з прав людини (далі-ЄСПЛ) у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» від 21.04.2011 року, означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача у тому, що особа про яку йдеться мова, могла вчинити правопорушення.
Водночас, практика ЄСПЛ не вимагає, щоб на момент обрання запобіжного заходу у органу досудового розслідування були чіткі докази винуватості особи, яку повідомлено про підозру.
Так, у справі «Феррарі-Браво проти Італії» від 14.03.1984 року ЄСПЛ вказав, що комісія наголошує, що питання про те, що арешт або тримання під вартою до суду є виправданими тільки тоді, коли доведено факт вчинення та характер інкримінованих правопорушень, ставити не можна, оскільки це є завданням попереднього розслідування, сприяти якому має й тримання під вартою.
Наявні матеріали на думку слідчого судді свідчать, що існують факти та інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що ОСОБА_4 міг вчинити кримінальне правопорушення, передбачене ч.3 ст.368 КК України.
Причетність ОСОБА_4 до оголошеної підозри, підтверджується, повідомленням про підозру, заявою ОСОБА_9 , протоколом допиту свідка, (а.к.7-10, 21, 25-27 ).
Інші доводи сторони захисту про існування обґрунтованої підозри, про належність та допустимість доказів, повинні оцінюватися виключно під час розгляду справи по суті у сукупності із іншими доказами.
Також, слідчий суддя встановив наявність наступних ризиків передбачених:
- п.1 ч.1 ст.177 КПК України, а саме можливість підозрюваним ухилятися від кримінальної відповідальності, оскільки через тяжкість кримінального правопорушення по якому оголошено про підозру, зібраних у справі доказів та можливе покарання у разі доведення його провини, що свідчить про те, що останній може вчинити спробу направлену на ухилення від кримінальної відповідальності та суду.
-п.2 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме можливість підозрюваним знищити, сховати або спотворити будь яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, оскільки не всі документи вилучені та досліджені.
- п.3 ч.1 ст.177 КПК України, а саме можливість підозрюваним впливати на свідків, а також інших учасників кримінального провадження, які ще в судовому засіданні не допитувалися.
Разом з тим, прокурором не доведено існування інших ризиків.
Згідно ч.4 ст.194 КПК України, якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті (наявність обґрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення та наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст.177 цього Кодексу, на які вказує слідчий, прокурор), але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті (недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні), слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід ніж той, який зазначений у клопотанні.
Мотивуючи неможливість застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання встановленим ризикам, слідчий в своєму клопотанні про застосування запобіжного заходу тримання під вартою та прокурор в судовому засіданні під час розгляду клопотання слідчого застосовують загальні твердження, без належної аргументації з посиланням на певні обставини, а тому фактично не довели доцільність застосування до ОСОБА_4 лише запобіжного заходу тримання під вартою, а також те, що жоден із більш м`яких, ніж тримання під вартою, запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 КПК України, тобто, слідчий суддя приходить до переконливого висновку про те, що стороною обвинувачення не надано доказів, достатніх, щоб переконати суд у необхідності застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_4 запобіжний захід саме у вигляді тримання під вартою.
Під час вирішення про достатній та необхідний запобіжний захід, що може забезпечити належну процесуальну поведінку та запобігти встановленим ризикам, слідчий суддя враховує, що ОСОБА_4 має постійне місце реєстрації та проживання, сталі соціальні зв`язки, позитивно характеризується за місцем роботи та місцем проживання, раніше до кримінальної відповідальності не притягувався.
За вказаних обставин, враховуючи наявні ризики, передбачені п.п.1, 2 та 3 ч.1 ст.177 КПК України, а також те, що ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, слідчий суддя визнає за необхідне, з урахуванням вимог ст.181 КПК України, застосувати до ОСОБА_4 запобіжний захід домашній арешт в межах строку досудового розслідування, заборонивши останньому цілодобово залишати житло та поклавши на нього обов`язки передбачені ч.5 ст.194 КПК України.
У відповідності до вимог ст.206 КПК України на суд покладається обов`язок щодо захисту прав людини.
Під час судового розгляду в судовому засіданні підозрюваний ОСОБА_4 та його захисник адвокат ОСОБА_7 заявили, що в ході його затримання було застосувано недозволені методи розслідування.
В зв`язку з чим, слідчий суддя вважає за необхідне з метою дотримання прав підозрюваного зобов`язати відповідальних осіб прокуратури Кіровоградської області провести дослідження фактів, викладених в заяві підозрюваного ОСОБА_4 та адвоката ОСОБА_7 щодо недозволених методів досудового розслідування.
Керуючись ст.ст.176-197, 206, 369-372 КПК України, слідчий суддя, -
ПОСТАНОВИВ :
клопотання старшого слідчого-криміналіста слідчого відділу УСБУ в Кіровоградській області ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_4 задовольнити частково.
Застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту на строк до 05.07.2018 року, який полягає у забороні останньому цілодобово залишати квартиру АДРЕСА_2 .
Зобовязати ОСОБА_4 , прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора та суду.
Покласти на підозрюваного ОСОБА_4 на строк до 05.07.2018 року наступні обов`язки:
- не відлучатися без дозволу слідчого, прокурора або суду із населеного пункту, в якому він зареєстрований і проживає;
- повідомляти слідчого, прокурора та в подальшому суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;
- утримуватись як особисто так і через третіх осіб у спілкуванні з свідками та іншими учасниками кримінального провадження.
Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_4 , що відповідно до ч.5 ст.181 КПК України, працівники органу Національної поліції з метою контролю за поведінкою підозрюваного, обвинуваченого, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на неї зобов`язань.
Зобов`язати відповідальних осіб прокуратури Кіровоградської області провести перевірку застосування відносно підозрюваного ОСОБА_4 недозволених методів досудового розслідування.
Дата закінчення дії ухвали слідчого судді визначити до 05.07.2018 року.
Ухвалу передати до Олександрійського ВП ГУ НП України у Кіровоградській області для виконання.
Орган Національної поліції повинен негайно поставити на облік особу, щодо якої застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, і повідомити про це слідчому або суду, якщо запобіжний захід застосовано під час судового провадження (ч.4 ст.181 КПК України).
Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду Кіровоградської області протягом п`яти днів з дня її оголошення.
Слідчий суддя Ленінського
районного суду м. Кіровограда ОСОБА_12