УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 червня 2018 року колегія суддів Слов`янського міськрайонного суду Донецької області у складі:
головуючого - судді ОСОБА_1
суддів ОСОБА_2 ОСОБА_3 ,
за участю:
секретаря судового засідання ОСОБА_4
прокурора ОСОБА_5
захисників ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8
потерпілого ОСОБА_9
обвинувачених ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі № 3 Слов`янського міськрайонного суду Донецької області кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 189, ч.3 ст. 146, ч. 4 ст. 187 КК України,-

ВСТАНОВИЛА:

В провадженні Слов`янського міськрайонного суду знаходиться кримінальне провадження за обвинуваченням відносно ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 189, ч.3 ст. 146, ч. 4 ст. 187 КК України.
В судовому засіданні від обвинуваченого ОСОБА_10 надійшло клопотання про встановлення граничного терміну для подачі доказів суду стороною обвинувачення.
Обвинувачені ОСОБА_11 та ОСОБА_12 підтримали клопотання ОСОБА_10 .
Захисники ОСОБА_6 , ОСОБА_8 та ОСОБА_7 також підтримали клопотання обвинуваченого ОСОБА_10 .
Прокурор ОСОБА_5 та потерпілий ОСОБА_9 в судовому засіданні задоволенні клопотання обвинуваченого ОСОБА_10 просили відмовити.
Заслухавши думку учасників судового засідання, дослідивши матеріали кримінального провадження, колегія суддів дійшла висновку про необхідність відмовити в задоволенні клопотання обвинуваченого з наступного.
Матеріалами справи встановлено, що 31.01.2018 року прокурором було оголошено обвинувальний акт, а колегією суддів визначено порядок судового слідства, а саме допитати потерпілого, свідків зі сторони обвинувачення та захисту, дослідити матеріали справи та допитати обвинувачених.
Після чого судове засідання призначене на 07.02.2018 року не відбулося у зв`язку з недоставкою обвинувачених конвоєм; 14.02.2018 року в судовому засіданні розглядалися клопотання обвинувачених ОСОБА_12 та ОСОБА_11 про відвід головуючому судді ОСОБА_1 та судді ОСОБА_2 ; 21.02.2018 року в судовому засіданні розглядалось клопотання прокурора про продовження строку дії запобіжного заходу відносно обвинувачених; 22.03.2018 року судове засідання не відбулося через неявку захисників обвинувачених; 28.03.2018 року в судовому засіданні було допитано потерпілого ОСОБА_9 ; 04.04.2018 року в судовому засіданні розглядалось клопотання прокурора про продовження строку дії запобіжного заходу відносно обвинувачених; 19.04.2018 року судове засідання не відбулося через хворобу судді ОСОБА_2 ; 17.05.2018 року судове засідання не відбулося через відпустку судді ОСОБА_3 ; 24.05.2018 року судове засідання не відбулося через небажання обвинувачених ОСОБА_11 та ОСОБА_12 виходити з камер тимчасового утримання; 29.05.2018 року в судовому засіданні розглядалось клопотання прокурора про продовження строку дії запобіжного заходу відносно

обвинувачених; 06.06.2018 року в судовому засіданні було допитано свідків.
Відповідно до ч.1 ст. 28 КПК України під час кримінального провадження кожна процесуальна дія або процесуальне рішення повинні бути виконані або прийняті в розумні строки. Розумними вважаються строки, що є об`єктивно необхідними для виконання процесуальних дій та прийняття процесуальних рішень. Розумні строки не можуть перевищувати передбачені цим Кодексом строки виконання окремих процесуальних дій або прийняття окремих процесуальних рішень.
Колегія суддів зазначає, що засада розумних строків у кримінальному провадженні має на меті встановити межу невизначеності підозри і обвинувачення та гарантувати право обвинуваченого від необґрунтованого і надмірного затягування кримінального провадження. Для цього КПК встановлені процесуальні строки - проміжки часу, в межах яких учасники кримінального провадження мають право або зобов`язані вчинити процесуальні дії чи ухвалити процесуальні рішення Розумними прийнято вважати строки, що є об`єктивно необхідними для вчинення процесуальних дій та ухвалення відповідних рішень. Такі дії і рішення мають бути виконані без невиправданої затримки і в будь-якому разі не пізніше граничного строку, визначеного для них КПК України.
В контексті кримінального провадження Європейський суд з прав людини встановив, що період розумного строку розпочинається з моменту "вручення індивіду компетентним органом офіційного повідомлення про обвинувачення його у вчиненні кримінального злочину" (судові рішення у справі "Дьюєр проти Бельгії", 1980 р.; у справі "Єкле проти Німеччини", 1982 р.) і завершується остаточним вирішенням справи, включаючи апеляцію і касацію (судове рішення у справі "Девер проти Бельгії", 1980 р.)
Частина 3 ст. 28 КПК України перераховує критерії, які дають можливість визначити розумність строку провадження щодо кожної конкретної справи про вчинення кримінального правопорушення. Ці критерії, власне, вироблені прецедентною практикою Європейського суду з прав людини та підтверджені рішеннями Конституційного Суду України та вітчизняною судовою практикою.
У своєму рішенні від 30 січня 2003 р. (справа про розгляд судом окремих постанов слідчого і прокурора) Конституційний Суд України відзначив, що "поняття розумний строк досудового слідства є оціночним, тобто таким, що визначається у кожному конкретному випадку з огляду на сукупність усіх обставин вчинення і розслідування злочину". Визначення розумного строку досудового слідства залежить від багатьох факторів, включаючи обсяг і складність справи, кількість слідчих дій, число потерпілих та свідків, необхідність проведення експертиз та отримання висновків тощо. Але за будь-яких обставин строк досудового слідства не повинен перевищувати меж необхідності.
У рішенні Конституційного Суду від 18 січня 2012 р. (справа про ознайомлення обвинуваченого і захисника з матеріалами кримінальної справи) Суд також на конкретному випадку провадження підтвердив свій підхід до "розумного строку", зауваживши, що розумні строки при ознайомленні обвинуваченого і захисника з матеріалами завершеного розслідування повинні визначатися в кожній справі залежно від обсягу матеріалів справи та їх складності, кількості обвинувачених, дій або бездіяльності (поведінки) обвинуваченого чи його захисника та незалежних від волі обвинуваченого чи його захисника чинників (наприклад, хвороби).
Згідно п. 116 рішення ЄСПЛ від 12.03.2009 року у справі «Вергельський проти України» зазначено: «розумність тривалості провадження має оцінюватись у світлі конкретних обставин справи та з урахуванням таких критеріїв як складність справи, поведінка заявника та відповідних органів».
Аналізуючи вищенаведене колегія суддів зазначає, що з моменту оголошення обвинувального акту по даному кримінальному провадженню та визначення порядку судового слідства, судові засідання відкладалися виключно на процесуальних підставах передбачених чинним КПК України або ж через неналежну поведінку обвинувачених.
Щільність проведених судових засідань та щільність вже узгоджених та призначених наступних дат судових засідань по даному кримінальному провадженню свідчить про здійснення всіх необхідних дій з боку колегії суддів щодо дотримання розумних строків розгляду даного кримінального провадження.
На теперішній час триває визначений порядок судового слідства та з боку сторони обвинувачення здійснюються дії щодо доставки свідків у судове засідання з метою їх допиту, частина з яких буде допитана 08.06.2018 року. Прокурор жодного разу не просив відкласти розгляд справи через неявку свідків зі сторони обвинувачення.

Приймаючи до уваги вище встановлені фактичні обставини колегія суддів встановила, що стороною обвинувачення не було здійснено дій щодо затягування судового процесу, а зі сторони суду, з урахуванням складності справи та поведінки обвинувачених, застосовуються всі передбачені чинним законодавством дії за для скорішого розгляду даного кримінального провадження у зв`язку з чим клопотання обвинуваченого ОСОБА_13 є таким що подане передчасно.

На підставі викладеного, керуючись ст.28, 350КПК України, колегія суддів, -

УХВАЛИЛА:

В задоволенні клопотання обвинуваченого ОСОБА_10 про встановлення граничного терміну для подачі доказів суду стороною обвинувачення відмовити .

Ухвала є остаточна та оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя ОСОБА_1

судді ОСОБА_2

ОСОБА_3