печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
20 жовтня 2017 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участі прокурора ОСОБА_3 , розглянувши провадження за клопотанням адвоката ОСОБА_4 , яка діє в інтересах ОСОБА_5 про скасування арешту майна, -

В С Т А Н О В И В :
адвокат ОСОБА_4 , яка діє в інтересах ОСОБА_5 звернулася до суду з клопотанням в порядку ст.ст.170, 174 КПК України, в якому просить скасувати арешт, накладений ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 02.08.2017, грошових коштів , що належать ОСОБА_5 , та були вилучені 27-28.07.2017 під час проведення обшуку за адресою: АДРЕСА_1 .
Особа, що подала клопотання, в судове засідання не з`явилася, про час та місце розгляду справи повідомлялася належним чином, направила клопотання про перенесення розгляду справи.
Прокурор в судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання.
Статтею 22 КПК України передбачено, що кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.
У відповідності до положень ст. 26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та спосіб, передбачених цим Кодексом.
Згідно ч. 3 ст. 306 КПК України, відсутність слідчого чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.
Зважаючи на ці положення закону та враховуючи, що особа, що подала клопотання, в судове засідання не з`явилася, про час та місце розгляду справи повідомлялася належним чином, направила клопотання про перенесення розгляду справи, що є проявом принципу диспозитивності, суд визнав можливим прийняти рішення по суті скарги без її участі в судовому засіданні на підставі наявних доказів.
Слідчий суддя, вислухавши думку прокурора, дослідивши матеріали кримінального провадження, надходить до наступних висновків.
Судовим розглядом встановлено, що ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 02.08.2017, було накладено арешт на грошові кошти, що належать ОСОБА_5 , та були вилучені 27-28.07.2017 під час проведення обшуку за адресою: АДРЕСА_1 .
Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 174 КПК України, арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Слідчий суддя, дослідивши матеріали клопотання, надходить до висновку, що в клопотанні не було доведено, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба та те, що арешт накладено необґрунтовано.
Виходячи з викладеного, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання про скасування арешту майна не підлягає задоволенню.
Керуючись ст.ст. 170, 174, 309, 370-372 КПК України, слідчий суддя,-
У Х В А Л И В :
В задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_4 , яка діє в інтересах ОСОБА_5 про скасування арешту майна відмовити.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1