печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
17 травня 2018 року слідчий суддя Печерського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурорів: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , адвокатів: ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , підозрюваного: ОСОБА_9 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання сторони кримінального провадження № 0001455 від 16 лютого 2014 року старшого групи прокурорів заступника Генерального прокурора ОСОБА_10 про застосування відносно підозрюваного ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Поріччя Городоцького району Львівської області, українця, громадянина України, проживаючого без реєстрації за адресою: АДРЕСА_1 , запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту,-

В С Т А Н О В И В:

У квітні 2018 року до провадження слідчого судді Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 надійшло клопотання сторони кримінального провадження № 0001455 від 16 лютого 2014 року старшого групи прокурорів заступника Генерального прокурора ОСОБА_10 про застосування відносно підозрюваного ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Поріччя Городоцького району Львівської області, українця, громадянина України, проживаючого без реєстрації за адресою: АДРЕСА_1 , запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту.

Обґрунтовуючи внесене клопотання прокурор вказує, що ОСОБА_9 підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого ст. 348 КК України, може скористатися правом звернення до суду щодо звільнення його від кримінальної відповідальності відповідно до вимог Закону України «Про недопущення переслідування та покарання осіб з приводу подій, які мали місце під час проведення мирних зібрань, та визнання такими, що втратили чинність, деяких законів України» від 21.02.2014, питання про обрання запобіжного заходу має вирішуватися з урахуванням наслідків такого звернення до суду. Разом з цим, ОСОБА_9 також підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України, який згідно з ч. 4 ст. 12 КК України є тяжким, аналіз матеріалів кримінального провадження та фактичних обставин справи свідчить про те, що підозрюваний може незаконно впливати на інших учасників у даному кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, що зумовило звернення з клопотанням про обрання йому запобіжного заходу у виді цілодобового домашнього арешту.
Прокурори в судовому засіданні внесене клопотання підтримали та з викладених у ньому підстав, просили його задовольнити.
Підозрюваний та його захисники в судовому засіданні проти задоволення клопотання заперечували, зазначивши, що висунута підозра не є обґрунтованою, вручена з порушенням діючих норм КПК України, відсутні жодні обставини, викладені у клопотанні, які б свідчили про наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України. Враховуючи дані про особу ОСОБА_9 та подані заяви народних депутатів України про особисту поруку щодо підозрюваного, просили відмовити у його задоволенні.
Вислухавши прокурорів, захисників та підозрюваного, вивчивши клопотання та дослідивши додані в його обґрунтування копії матеріалів кримінального провадження, слідчий суддя приходить до наступного висновку.
З матеріалів кримінального провадження вбачається, що слідчими управління спеціальних розслідувань Департаменту спеціальних розслідувань Генеральної прокуратури України проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні, що внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001455 від 16.02.2014, за фактами вчинення неправомірних дій щодо співробітників правоохоронних органів у період 18-20 лютого 2014 року під час акцій протесту у м. Києві.
У рамках вказаного кримінального правопорушення, ОСОБА_9 підозрюється у вчиненні 20 лютого 2014 року на Майдані Незалежності у місті Києві замаху на вбивство військовослужбовця у зв`язку з його діяльністю щодо охорони громадського порядку, а також носінні вогнепальної зброї та бойових припасів без передбаченого законом дозволу, тобто злочинів, передбачених ст. 348; ч. 1 ст. 263 КК України.
Як вказує орган досудового розслідування у своєму клопотанні, за вищевикладених обставин, що дають підстави підозрювати ОСОБА_9 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ст. 348; ч. 1 ст. 263 КК України та стверджувати про наявність ризиків, зокрема підозрюваний може незаконно впливати на інших учасників у даному кримінальному провадженні, (без визначення конкретних осіб) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, що зумовило звернення з клопотанням про обрання йому запобіжного заходу у виді цілодобового домашнього арешту.
Частиною 2 ст. 29 Конституції України, передбачено, що ніхто не може бути заарештований або триматися під вартою інакше як за вмотивованим рішенням суду і тільки на підставах та порядку, встановлених законом.
Згідно ч. 2 ст. 181 КПК України, домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.
Відповідно до ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд, зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Не вирішуючи питання про доведеність вини та правильність кваліфікації дій ОСОБА_9 , а виходячи лише з фактичних даних, що містяться в долучених до клопотання матеріалах кримінального провадження, слідчий суддя приходить до висновку про наявність обґрунтованої підозри про ймовірну причетність ОСОБА_9 до вчинення кримінального правопорушення за викладених у клопотанні обставин.
Відтак, у кримінальному провадженні наявні обставини, з якими закон пов`язує можливість обрання особі одного із запобіжних заходів, передбачених ст. 176 КПК України.
У відповідності до положень ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобіганням спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення або продовжити злочину діяльність.
Згідно з ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини.
Відповідно до п. 3 ст. 5 Європейської конвенції про захист прав та основоположних свобод людини, кожна заарештована або затримана особа має право на судовий розгляд справи, на судовий розгляд упродовж розумного строку чи звільнення від судового розгляду. Таке звільнення має бути обґрунтоване гарантіями явки до суду.
При цьому, відповідно до практики Європейського суду з прав людини, висновки про ступінь ризиків та неможливість запобігання їм більш м`яких запобіжних заходів, мають бути зроблені за результатами сукупного аналізу обставин злочину та особистості підозрюваного (його характеру, моральних якостей, способу життя, сімейних зв`язків, постійного місця роботи, утриманців), поведінки підозрюваного під час розслідування злочину (наявність або відсутність спроб ухилення від органів влади) поведінки підозрюваного під час попередніх розслідувань (способу життя взагалі, способу самозабезпечення, системності злочинної діяльності, наявності злочинних зв`язків).
Сама лише тяжкість вчиненого злочину, хоча і є визначаючим елементом при оцінці ризику ухилення від органу досудового розслідування та/або суду, однак не може бути достатньою підставою для законності тримання особи під вартою.
Органом досудового розслідування шляхом внесення відповідного клопотання ініційовано питання про застосування до підозрюваного ОСОБА_9 запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту.
Між тим, доводи клопотання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим п.п. 2, 3, 4 ч. 1 ст. 177 КПК України, на наявність яких міститься посилання в клопотанні, не підтверджені належними та об`єктивними даними і прокурорами в судовому засіданні не доведені.
Незважаючи на те, що ОСОБА_9 підозрюється, зокрема, у вчиненні тяжкого злочину, за який передбачено основне покарання у виді позбавлення волі на строк до 7 років, однак останній позитивно характеризується, має міцні соціальні зв`язки та високі моральні якості.
З огляду на викладене, слідчий суддя приходить до висновку, що органом досудового розслідування не доведено та слідчим суддею не встановлено об`єктивних даних, які б свідчили про те, що забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного можливо лише в умовах утримання підозрюваного ОСОБА_9 під цілодобовим домашнім арештом.
Враховуючи характер висунутої підозри, позитивні дані про особу підозрюваного ОСОБА_9 його вік, стан здоров`я та соціальне становище, а також відсутність даних про наявність з його сторони спроб ухилитися від органу досудового розслідування та перешкоджати встановленню істини в кримінальному провадженні, слідчий суддя приходить до висновку, що застосування до ОСОБА_9 виняткового запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту не викликано об`єктивною необхідністю і не виправдовує такий ступінь втручання у права і свободи ОСОБА_9 про який йдеться в клопотанні слідчого, а відтак відмовляє в задоволенні клопотання.
Під час розгляду клопотання слідчому судді надані заяви народних депутатів України ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , службова адреса яких: АДРЕСА_2 про особисту поруку, які ОСОБА_13 , ОСОБА_12 у судовому засіданні.
Слідчий суддя приходить до висновку, що заяви народних депутатів Верховної Ради України заслуговують на довіру, в їх заявах містяться відомості, що характеризують позитивно підозрюваного, що вони ознайомлені з обов`язками та наслідками порушення підозрюваним процесуальних обов`язків. Слідчий суддя вважає, що запобіжний захід у вигляді особистої поруки народних депутатів Верховної Ради України за виконання підозрюваним ОСОБА_9 процесуальних обов`язків буде дієвим та забезпечить виконання підозрюваним своїх процесуальних обов`язків.
У відповідності до ч. 5 ст. 194 КПК України, якщо під час розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, прокурор доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першої цієї статті, слідчий суддя, суд застосовує відповідний запобіжний захід, зобов`язує підозрюваного, обвинуваченого прибувати за кожною вимогою до суду або до іншого визначеного органу державної влади, а також виконувати один або кілька обов`язків, необхідність покладення яких була доведена прокурором.
З урахуванням всього викладеного, слідчий суддя вважає можливим застосувати відносно ОСОБА_9 запобіжний захід у вигляді особистої поруки та покласти певні обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 177, 178, 180, 193, 194, 309 КПК України, слідчий суддя, -
У Х В А Л И В :

У задоволені клопотання сторони кримінального провадження № 0001455 від 16 лютого 2014 року старшого групи прокурорів заступника Генерального прокурора ОСОБА_10 про застосування відносно підозрюваного ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Поріччя Городоцького району Львівської області, українця, громадянина України, проживаючого без реєстрації за адресою: АДРЕСА_1 , запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту - відмовити.
Застосувати до підозрюваного ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Поріччя Городоцького району Львівської області, українця, громадянина України, проживаючого без реєстрації за адресою: АДРЕСА_1 - запобіжний захід у вигляді особистої поруки, зобов`язавши ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_1 прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора та суду.
Визначити народних депутатів України ОСОБА_11 , ОСОБА_12 поручителями підозрюваного ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Поріччя Городоцького району Львівської області, українця, громадянина України, проживаючого без реєстрації за адресою: АДРЕСА_1 .

Покласти на підозрюваного ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , наступні обов`язки:
- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або роботи;
- прибувати до слідчого, прокурора, або суду за першою вимогою;
- за наявності здати на зберігання органу досудового розслідування паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України та в`їзд в Україну.
Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_9 , що у разі невиконання покладених на нього обов`язків, до нього може бути застосований більш суворий запобіжний захід, а також накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 до 2,0 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Роз`яснити поручителям народним депутатам України ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , що вони поручаються за виконання підозрюваним ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , покладених на нього відповідно до ч. 5 ст.194 КПК України обов`язків і зобов`язуються за необхідності доставити його до органу досудового розслідування чи до суду на першу про те вимогу, а також, що вони можуть відмовитися від взятих на себе зобов`язань до виникнення підстав, які тягнуть за собою його відповідальність. У такому разі вони забезпечують явку підозрюваного ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_1 до органу досудового розслідування чи суду для вирішення питання про заміну йому запобіжного заходу на інший.
Попередити поручителів народних депутатів України ОСОБА_11 , ОСОБА_12 про наслідки невиконання взятих на себе зобов`язань, передбачених п. 2 ч. 5 ст.180 КПК України, а саме: у разі невиконання поручителем взятих на себе зобов`язань на них накладається грошове стягнення в розмірі від п`яти до десяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Визначити строк дії покладених на підозрюваного ОСОБА_9 обов`язків в межах строку досудового розслідування, тобто до 15.07.2018 року включно.
Контроль за виконанням зобов`язань про особисту поруку покласти на слідчого, який здійснює досудове розслідування у кримінальному провадженні, а якщо справа перебуватиме в провадженні суду - на прокурора.
Ухвала слідчого судді частині відмови у застосуванні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою може бути оскаржена безпосередньо до апеляційного суду м. Києва протягом 5 днів з дня її оголошення. В інший частині ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1