Справа № 461/2811/18
Провадження № 1-кс/461/2691/18
У Х В А Л А
23.04.2018 року слідчий суддя Галицького районного суду м. Львова ОСОБА_1 секретар ОСОБА_2 , розглянувши клопотання старшого слідчого в ВРЗуСТ слідчого управління Головного управління Національної поліції у Львівській області ОСОБА_3 про проведення експертизи, -
ухвалою слідчого судді Галицького районного суду м.Львова від 19.04.2018 року, задоволено повністю старшого слідчого в ВРЗуСТ слідчого управління Головного управління Національної поліції у Львівській області ОСОБА_3 про проведення судово-медичної експертизи щодо встановлення тяжкості та характеру тілесних ушкоджень, наявних у ОСОБА_4 .
При підготовці та виготовленні комп`ютерного набору тексту ухвали та її видруку через автоматизовану систему документообігу суду відбувся технічний збій та в ухвалі слідчого судді допущено описку, у зв`язку з чим не вірно визначено перелік питань щодо встановлення тяжкості та характеру тілесних ушкоджень, наявних у ОСОБА_4 . Зокрема, в третьому абзаці резолютивної частини ухвали слідчого судді помилкового вказано потерпілого ОСОБА_5 замість ОСОБА_4 .
Відповідно до ст.379 КПК України, суд має право за власною ініціативою або за заявою учасника кримінального провадження чи іншої заінтересованої особи виправити допущені в судовому рішенні цього суду описки, очевидні арифметичні помилки незалежно від того, набрало судове рішення законної сили чи ні.
Виходячи із аналізу зазначеної норми, незмінність є елементом законної сили судового рішення, але не правовим наслідком набрання ним цієї сили; вона є властивістю рішення суду як процесуального документу, як акта правосуддя, що набувається ним незалежно від набрання законної сили. Моменти набрання судовим рішенням законної сили та виникнення у нього властивості незмінності різні. Незмінним судове рішення стає ще до набрання ним законної сили; статичний елемент законності судового рішення не вичерпується виключністю та неспростовністю, а включає в себе також властивість незмінності.
Передбачену цією статтею, а також ч.5 ст.371 КПК України, можливість усунення судом окремих недоліків свого рішення не можна вважати його зміною. Саме тому деякі недоліки судового рішення можуть бути усунені судом, який ухвалив рішення шляхом виправлення описок.
Описка це зроблена судом механічна /мимовільна, випадкова, тощо/ граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу, і в жодному випадку, не може свідчити про необізнаність суду у нормах процесуального права; крім цього, не позбавляє права сторону кримінального провадження на оскарження даної ухвали.
Слідчий суддя, користуючись таким правом, без зміни та скасування судового рішення, вважає за можливе виправити технічну описку.

Керуючись ст.ст. 371, 379 КПК України, слідчий суддя ,-
у х в а л и в:
Виправити описку, допущену в ухвалі слідчого судді Галицького районного суду м.Львова від 19.04.2018 року у справі № 461/2811/18 (№п 1кс/461/2691/18) за клопотанням старшого слідчого в ВРЗуСТ слідчого управління Головного управління Національної поліції у Львівській області ОСОБА_3 про проведення експертизи.
Зокрема, третій абзац резолютивної частини ухвали викласти в наступній редакції:
«Поставити експертам (експертові) відділення судово-медичної експертизи при 8-й Міській клінічній лікарні наступний перелік питань, які необхідно дослідити в ході проведення цієї судово-медичної експертизи:
1. чи є на тілі ОСОБА_4 тілесні ушкодження, їх характер, локалізація, та механізм спричинення?
2. яка ступінь важкості виявлених тілесних ушкоджень?
3. чи є характерними виявлені тілесні ушкодження для транспортного травматизму та яка їх давність ?
4. чи могли виявленні ушкодження утворитись внаслідок вищеописаної ДТП ?»
Ухвала остаточна, оскарженню в апеляційному порядку не підлягає.
Слідчий суддя ОСОБА_1 .