1Справа № 335/4782/18 1-кс/335/3302/2018
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
ВСТАНОВИВ:
До суду за погодженням з прокурором Запорізької місцевої прокуратури № 2 ОСОБА_4 , звернувся старший слідчий СВ Вознесенівського ВП ДВП ГУНП в Запорізькій області майор поліції ОСОБА_3 з клопотанням про арешт майна, мотивуючи свої вимоги наступним.
27.04.2017 директор ТОВ «Промисловий негоціант» ОСОБА_5 звернувся до ПАТ КБ «ПриватБанк» із завою на відкриття рахунку, за результатами розгляду якої, ТОВ «Промисловий негоціант» відкритий рахунок в ПАТ КБ «ПриватБанк» № НОМЕР_1 . При відкритті рахунку ОСОБА_5 вказав фінансовим телефоном компанії особистий номер мобільного телефону НОМЕР_2 , який в подальшому використовувався як інструмент аутентифікації користувача для входу до банківської системи дистанційного управління рахунком підприємства «Приват24».
29.05.2017 відповідно до протоколу Загальних зборів учасників ТОВ «Промисловий негоціант», відбулись зміни учасників: замість ОСОБА_5 , який вийшов зі складу учасників, включено до складу учасників ОСОБА_6 ..
Вищезазначеним протоколом Загальних зборів учасників ТОВ «Промисловий негоціант» звільнено ОСОБА_5 з посади директора вказаного підприємства, дата звільнення 31.05.2017, директором ТОВ «Промисловий негоціант» з 01.06.2017 призначено ОСОБА_6 , про що внесено відповідні зміни до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань.
Однак, ОСОБА_5 нового керівника та власника підприємства ОСОБА_6 про відкриття рахунку у ПАТ КБ «ПриватБанк» повідомлено не було, та відповідні відомості про зміну керівника підприємства до ПАТ КБ «ПриватБанк» надані не були, у зв`язку із чим у ОСОБА_5 залишився доступ до дистанційного управління рахунком ТОВ «Промисловий негоціант» через систему «Приват24» за допомогою номеру телефону НОМЕР_2 , який використовувався як засіб аутентифікації користувача.
21.09.2017 на рахунок ТОВ «Промисловий негоціант» № НОМЕР_1 (картковий рахунок НОМЕР_3 ) відкритий в ПАТ КБ «ПриватБанк» надійшли грошові кошти у сумі 218 502 грн. з цільовим призначенням - оплата за товар, про що, у зв`язку із доступом до рахунку, стало відомо ОСОБА_5
21.09.2017 приблизно в 12 годині 46 хвилин, ОСОБА_5 маючи умисел на таємне викрадення чужого майна, із корисливих мотивів, знаходячись у невстановленому слідством місці, маючи одноособовий доступ до системи дистанційного банківського обслуговування «Приват24» банківського рахунку ТОВ «Промисловий негоціант» № НОМЕР_1 (картковий рахунок НОМЕР_3 ) відкритого в ПАТ КБ «ПриватБанк» перевів на власний рахунок за № НОМЕР_4 (картковий рахунок НОМЕР_5 ) грошові кошти у сумі 150 000 грн., що в сто і більше разів перевищує неоподатковуваний мінімум доходів громадян, спричинивши ТОВ «Промисловий негоціант» матеріальну шкоду на вказану суму.
Крім того, 21.09.2017 приблизно в 13 годин 30 хвилин, ОСОБА_5 маючи умисел на таємне викрадення чужого майна, діючи повторно, із корисливих мотивів, знаходячись у невстановленому слідством місці, маючи одноособовий доступ до системи дистанційного банківського обслуговування «Приват24» банківського рахунку ТОВ «Промисловий негоціант» № НОМЕР_1 (картковий рахунок НОМЕР_3 ) відкритого в ПАТ КБ «ПриватБанк» перевів на власний рахунок НОМЕР_4 (картковий рахунок НОМЕР_5 ) грошові кошти у сумі 68 000 грн., спричинивши ТОВ «Промисловий негоціант» матеріальну шкоду на вказану суму.
В ході вчинення зазначених кримінальних правопорушень, ОСОБА_5 були підроблені електронні платіжні документи за наступних обставин.
23.04.2018 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні злочинів, передбачених ч.ч 2, 3 ст. 185, ч.ч. 1, 2 ст. 200 КК України.
Слідчий клопотання підтримав, подав суду заяву про розгляд справи у його відсутність.
З метою забезпечення арешту майна, відповідно до ч. 2 ст. 172 КПК України, власник майна до суду не викликався.
Вивчивши доводи клопотання, перевіривши матеріали провадження, слідчий суддя вважає, що клопотання підлягає задоволенню, виходячи з таких міркувань.
Відповідно до ч.ч. 1-3 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
Арешт майна допускається з метою забезпечення, зокрема, відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов).
Як випливає із змісту ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна, якщо арешт накладається з метою забезпечення відшкодування шкоди, слідчий суддя повинен враховувати, окрім правової підстави для арешту майна, наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність; розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням; розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Вирішуючи клопотання на користь особи, яка його ініціювала, слідчий суддя враховує наявність правової підстави для арешту майна, а саме: можливість відчуження нерухомого майна, а також мету застосування арешту - відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення.
Слідчий суддя враховує і наявність повідомлення ОСОБА_5 про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.ч. 2, 3 ст. 185, ч.ч. 1, 2 ст. 200 КК України і відповідно до цього розмір спричиненої злочином майнової шкоди, що становить 218 000 грн., а також подання потерпілим цивільного позову, який повинен розглядатися одночасно з кримінальним провадженням.
Бере до уваги слідчий суддя і співрозмірність зазначеного заходу забезпечення завданням кримінального провадження, якими є захист особи від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження. У зв`язку з відсутністю заборони користуватися житлом слідчий суддя не вбачає і неспівмірної шкоди для інтересів власника майна та інших осіб.
Таким чином, за наявності правових підстав для накладення арешту слідчий суддя знаходить всі підстави для задоволення клопотання з застереженням в ухвалі про те, що обмеження для власника житла встановлюються лише у вигляді заборони відчудження цього майна.
Як зазначено, в частині 1 ст. 170 КПК України, арешт майна скасовується у встановлених кримінальним процесуальним законодавством випадках.
Ухвалюючи про процесуальну доцільність застосування вказаного заходу забезпечення кримінального провадження, слідчий суддя знаходить за необхідне роз`яснити підозрюваному, який не брав участі в розгляді цього клопотання, як власнику майна його право звернутися в силу ст. 174 КПК України до слідчого судді, суду з клопотанням про скасування арешту майна.
Керуючись ст. ст. 170-173, 309 КПК України, слідчий суддя
УХВАЛИВ:
Клопотання старшого слідчого СВ Вознесенівського ВП ДВП ГУНП в Запорізькій області майора поліції ОСОБА_3 про арешт майна задовольнити.
Роз`яснити ОСОБА_5 право звернутися в порядку ст. 174 КПК України до слідчого судді, суду з клопотанням про скасування арешту.
Ухвала слідчого судді виконується негайно та може бути оскаржена в апеляційному порядку безпосередньо до апеляційного суду Запорізької області протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1