Справа № 200/5628/18
провадження №1-кс/200/3781/18
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
30 березня 2018 року м. Дніпро

Слідчий суддя Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_1 , при секретарі: ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , розглянувши у судовому засіданні клопотання слідчого СВ Шевченківського ВП Дніпровського ВП ГУНП у Дніпропетровській області капітана поліції ОСОБА_4 у кримінальному проваджені № 0000028 про арешт майна, -

В С Т А Н О В И В:
29 березня 2018 року до Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська надійшло клопотання про арешт майна шляхом накладення арешту на нерухоме майно ОСОБА_5 , а саме: Домоволодіння розташоване за адресою: АДРЕСА_1 , земельна ділянка загальною площею 797 кв.м.; Квартиру, розташовану за адресою: АДРЕСА_2 . Загальна площа 103,8 кв.м.; Житлова площа 64,6 кв.м.; квартиру, розташовану за адресою: АДРЕСА_3 . Загальна площа 82 кв.м.; Житлова площа 53,9 кв.м.; квартиру розташовану за адресою: АДРЕСА_4 . Загальна площа 37,7 кв.м.; Житлова площа 20,91 кв.м.; нежитлове приміщення розташоване за адресою: АДРЕСА_5 в житловому будинку. В житловому будинку літ.А-5 в цокольному поверсі нежитлове приміщення №XVI поз.1-5, I загальною площею293,5 кв.м., вхід в цок. поверх літ. а1, а2; нежитлове приміщення розташоване за адресою: АДРЕСА_5 , приміщення XIX, XX загальною площею 83,8 кв.м в житловому будинку. В житловому будинку літ.А-5 приміщення XIX загальною площею 42,9 м.кв. Приміщення XX загальною площею 40,9 кв.м.,з метою виконання можливого призначеного покарання у вигляді конфіскації майна, належного підозрюваній ОСОБА_5 , та виконання вироку суду в частині задоволення позовних вимог про стягнення та відшкодування майнової шкоди.

В обґрунтування клопотання зазначив, що на розгляді у слідчому відділенні Шевченківського відділення поліції Дніпропетровського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області перебувають матеріали досудового розслідування кримінального правопорушення, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 07.02.2018 за №0000028 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 364, ч. 4 ст. 191 КК України.

16 березня 2018 року ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 , раніше не судимій, директору ТОВ «Будівельна компанія «Еталон-2010», яка на утриманні неповнолітніх дітей не має, мешкає: АДРЕСА_1 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 191 КК України.

Під час досудового розслідування кримінального провадження №0000028 встановлено, що за інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єктів на ім`я ОСОБА_5 (РНОКПП НОМЕР_1 ), оформлено право власності на об`єкти нерухомого майна зазначені вище та на які просить слідчий накласти арешт в зв`язку з тим, що існує реальна загроза, в разі незастосування арешту, втрати, пошкодження майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

В судовому засіданні слідчий та прокурор підтримали клопотання та просили його задовольнити.

Положенням ч.1 ст. 172 КПК України передбачено, що клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.
Суд заслухавши думку учасників кримінального провадження, оглянувши матеріали клопотання та додатки до нього прийшов до наступного висновку.

Згідно зі ст.ст. 131, 132 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження на підставі ухвали слідчого судді або суду, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом.

Відповідно з ч.1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Положеннями ч.2 ст. 170 КПК України визначено, що арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Зі змісту клопотання про арешт майна та доданих до нього матеріалів кримінального провадження № 0000028 від 08.02.2018 року, вбачається, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 191 КК України, санкція якого передбачає таке додаткове покарання як конфіскацію майна.

Разом з тим, встановлено, що майно на яке слідчий в клопотанні просить накласти арешт, належить ОСОБА_5 .

Згідно з ч.5 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 3 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності достатніх підстав вважати, що суд у випадках, передбачених Кримінальним кодексом України, може призначити покарання у виді конфіскації майна або застосувати до юридичної особи захід кримінально-правового характеру у виді конфіскації майна.

Згідно з ч.10 ст. 170 КПК арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна. Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

Відповідно до ч.2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати:
1) правову підставу для арешту майна;
2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу);
3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу);
3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу);
4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу);
5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження;
6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Як випливає з матеріалів клопотання досудовим розслідуванням у кримінальному провадженні встановлено, що своїми умисними діями ОСОБА_6 спричинила територіальній громаді міста Дніпро збитків на суму 243 445,50 грн.

За таких обставин, слідчий суддя враховуючи правову підставу для арешту майна; наслідки арешту майна для інших осіб; розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження приходить до висновку, що клопотання підлягає частковому задоволенню в частині накладення арешту на домоволодіння розташоване за адресою: АДРЕСА_1 , земельна ділянка загальною площею 797 кв.м. та квартиру розташовану за адресою: АДРЕСА_4 . Загальна площа 37,7 кв.м.; Житлова площа 20,91 кв.м., оскільки загальна вартість даного майна є співрозмірною збиткам спричиненим діями ОСОБА_5 .
Керуючись вимогами ст.ст. 131, 132, 170-173, 309, 395 КПК України, слідчий суддя, -

У Х В А Л И В:
Клопотання слідчого СВ Шевченківського ВП Дніпровського ВП ГУНП у Дніпропетровській області капітана поліції ОСОБА_4 у кримінальному проваджені № 0000028 про арешт майна задовольнити частково.

Накласти арешт на нерухоме майно ОСОБА_5 , а саме:
- Домоволодіння розташоване за адресою: АДРЕСА_1 , земельна ділянка загальною площею 797 кв.м.
Квартиру розташовану за адресою: АДРЕСА_4 . Загальна площа 37,7 кв.м.; Житлова площа 20,91 кв.м.
Ухвала підлягає негайному виконанню.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не буде подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Відповідно до ст. 174 КПК України арешт може бути скасований повністю чи частково за заявленим клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисників, законних представників, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутніми при розгляді питання про арешт майна. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Головуючий-суддя: ОСОБА_1