Справа № 504/3533/17
Провадження № 1-кс/504/663/17
У Х В А Л А
про застосування запобіжного заходу
у вигляді тримання під вартою
10.10.2017смт.Доброслав
Комінтернівський районний суд Одеської області у складі:
Слідчого судді ОСОБА_1 ,
секретаря ОСОБА_2 ,
за участі прокурора ОСОБА_3 ,
захисника підозрюваного адвоката ОСОБА_4 ,
підозрюваного ОСОБА_5 ,
слідчого СВ Лиманського ВП ГУ НП в Одеській області - ОСОБА_6 , -
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,
уродженця с. Шабо Білгород- Дністровського району Одеської області,
Українця, громадянина України,
освіта середня, одружений, офіційно працевлаштований,
Елеваторщик ТОВ «Одеський комбікормовий завод № 1»,
має вагітну дружину ОСОБА_7 ,
зареєстрований за адресою:
фактично проживає за адресою: АДРЕСА_2 ,
раніше судимий 28.07.2005 р. Білгород- Дністровським районним судом Одеської області,
за ч. 1 ст. 309 КК України до покарання у вигляді позбавлення волі на строк 1 рік, на підставі ст. 75 КК України з випробувальним терміном на 1 рік;
01.11.2013 року Білгород- Дністровським районним судом Одеської області за ч. 1 ст. 309, ч.2 ст. 15, ч.1 ст. 121, ч.2 ст. 121, ст. 69, ст. 70 КК України до покарання у вигляді позбавлення волі на строк 4 роки, умовно- достроково звільнений
04.09.2014 року на невідбутий строк 3 місяці 4 дні,-
Подане клопотання обгрунтоване тим, що 08.10.2017 року біля 22.00 год на території ТОВ «Одеський комбікормовий завод № 1», що розташований за адресою: Одеська область, Лиманський район, смт. Доброслав, вул. Садова, 95 між ОСОБА_5 та ОСОБА_8 на підгрунті раптово виниклих неприязних відносин сталася сварка.
В ході сварки ОСОБА_5 перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння, умисно наніс ОСОБА_8 декілька ударів ножем в область черевної порожнини та верхніх кінцівок, чим спричинив тілесні ушкодження.
В результаті нанесених тілесних ушкоджень 08.10.2017 року ОСОБА_8 було госпіталізовано до КУ «Лиманська ЦРЛ» з діагнозом проникаюче ножове поранення правої бокової області живота без пошкодження внутрішніх органів, ножове поранення лівої підреберної області, правого зап`ясти та лівої локтьової області.
09.10.2017 року ОСОБА_5 оголошено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України- умисне тяжке тілесне ушкодження, тобто умисне тілесне ушкодження, небезпечне для життя в момент заподіяння.
Прокурор в судовому засіданні підтримав клопотання та просив його задовольнити в повному обсязі, посилаючись на те, що наявні ризики, передбачені ст. 177 КПК України, а саме, підозрюваний переховуватися від органів досудового розслідування та суду, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на свідків та потерпілих у цьому кримінальному провадженні, знищити, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення.
Адвокат ОСОБА_4 та підозрюваний ОСОБА_5 просили обрати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.
Дослідивши матеріали, які обґрунтовують доводи клопотання слідчого, допитавши підозрюваного, заслухавши учасників судового розгляду, приходжу до висновку, що клопотання слідчого підлягає задоволенню, з наступних підстав:
Як встановлено в судовому засіданні, підозрюваний ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.121 КК України, яке карається позбавленням волі на строк від 5 до 8 років, тому є ризики того, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на свідків та потерпілих у цьому кримінальному провадженні, знищити, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення.
Метою застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваного є запобігання ризикам передбаченим ст.177 КПК України, вказаним у клопотанні.
Обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення підтверджується зібраними у кримінальному провадженні та наданими до клопотання доказами, а саме: протоколами допитів свідків ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , протоколом огляду речей та документів, протоколом огляду місця події та іншими документами, здобутими у ході досудового розслідування кримінального провадження.
Відповідно до ст. 9 Конституції України, чинні міжнародні договори, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, є частиною національного законодавства України.
Згідно із ч. 2 ст. 8 КПК України, принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини
Окрім цього, відповідно до ч. 5 ст. 9 КПК України, кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.
Відповідно до практики ЄСПЛ, при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обов`язково має бути розглянуто можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів, передбачених законом (правова позиція, викладена у п. 80 рішення ЄСПЛ від 10 лютого 2011 року у справі «Харченко проти України»).
Крім того, слідчий суддя враховує положення ст. 5 Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини, а також практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. В кожному випадку, як підкреслює Європейський суд з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів.
Відповідно до практики ЄСПЛ «обґрунтованість підозри, на якій має ґрунтуватися арешт, складає суттєву частину гарантії від безпідставного арешту і затримання, закріпленої у статті 5 § 1(с) Конвенції». За визначенням ЄСПЛ «обґрунтована підозра у вчиненні кримінального злочину, про яку йдеться у статті 5 § 1(с) Конвенції, передбачає наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила певний злочин» (K.-F. проти Німеччини, 27 листопада 1997, § 57).
Приймаючи до уваги вищевикладене, слідчий суддя вважає, що клопотання слідчого про необхідність ізоляціїї підозрюваного від суспільства відповідає вимогам кримінального процесуального закону, ґрунтується на матеріалах кримінального провадження, а дані про особу підозрюваного і сама підозра у вчиненні ним кримінальних правопорушень, його поведінка, дають достатні підстави вважати, що дійсно існують ризики передбачені ст.177 КПК України.
Аналізуючи характеризуючий матеріал на підозрюваного слідчий суддя виходить з того, що підозрюваний раніше судимий обізнаний про небезпечність та протиправність завдання тілесних ушоджень в тому числі нанесенням ударів в життєво важливі органи людини.
Вказане превалює над принципом поваги до свободи підозрюваного.
Інших обставин, передбачених ч.2 ст.183 КПК України, які є перешкодою для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчим суддею не встановлено.
Таким чином, слідчий суддя вважає, що прокурором було доведено наявність достатніх підстав, про існування ризиків, передбачених ст.177 КПК України і необхідність застосування відносно підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Враховуючи викладене, характер та спосіб вчинених дій, а також тяжкість вчинених підозрюваним кримінальних правопорушень, дає підстави вважати, що застосування більш м`яких запобіжних заходів є недостатніми для запобігання ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.
Між тим, відповідно до ч.ч. 3, 4 ст. 183 КПК України слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою може визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених цим Кодексом.
Отже, задовольняючи клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи те, що кримінальне правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 , вчинений без застосування насильства, не спричинив загибель людини, запобіжний захід у вигляді застави йому раніше не обирався, слідчий суддя вважає за можливе визначити підозрюваному розмір застави.
Відповідно до ч. 4 ст. 182 КПК України розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.
Згідно ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави визначається у таких межах, щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
У виключних випадках, якщо слідчий суддя, суд встановить, що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється, обвинувачується у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує двадцять чи вісімдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб відповідно.
Підстав для призначення застави у розмірі, який перевищує двадцять чи вісімдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб відповідно, судом не встановлено.
Разом з тим, внесення застави саме в такому розмірі може гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.
При цьому, суд враховує, що прокурором не надано жодного належного та допустимого доказу майнового стану підозрюваного, наявності у нього будь-якого майна.
Відповідно до ч. 7 ст. 182 КПК України у випадках, передбачених частинами третьою або четвертою статті 183 цього Кодексу, підозрюваний, обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Відповідно до ч. 4 ст. 202 КПК України підозрюваний, обвинувачений звільняється з-під варти після внесення застави, визначеної слідчим суддею, судом в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, якщо в уповноваженої службової особи місця ув`язнення, під вартою в якому він перебуває, відсутнє інше судове рішення, що набрало законної сили і прямо передбачає тримання цього підозрюваного, обвинуваченого під вартою.
Крім того, відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України, слідчий суддя вважає за необхідне у разі внесення застави покласти на ОСОБА_5 обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України, зокрема: прибувати до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду за кожним їхнім викликом; не відлучатися із району, в якому знаходиться населений пункт, в якому він фактично проживає (Лиманський р-н), без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та / або місця роботи; утримуватися від спілкування з потерпілим ОСОБА_8 ; свідками ОСОБА_9 , ОСОБА_10 .
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 177, 178, 182, 183-184, 186, 193, 194, 196, 197, 395 КПК України, слідчий суддя, -
Клопотання задовольнити.
Застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в ОСІ-21 УДПтС України в Одеській області із можливістю внесення застави у розмірі 50 (п`ятдесят) прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 81 200 (вісімдесят одну тисячу двісті) грн (50х1624 грн).
Строк тримання підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , під вартою рахувати з моменту затримання, тобто з 12 години 30 хвилини 09 жовтня 2017 року.
прибувати до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду за кожним їхнім викликом;
не відлучатися із району, в якому знаходиться населений пункт, в якому він фактично проживає (Лиманський р-н), без дозволу слідчого, прокурора або суду;
повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та / або місця роботи;
утримуватися від спілкування з потерпілим ОСОБА_8 ; свідками ОСОБА_9 , ОСОБА_10 ;
У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.
З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.
Строк дії ухвали - до 12 години 30 хвилин 07 грудня 2017 року.
Ухвалу для організації її виконання направити до ОСІ-21 УДПтС України в Одеській області, та до Комінтернівської місцевої прокуратури Одеської області для здійснення належного контролю.
Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.
На ухвалу може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Апеляційного суду Одеської області протягом п`яти днів з дня її оголошення.
Слідчий суддя ОСОБА_1