Красилівський районний суд Хмельницької області
Справа № 677/1003/17
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

02.02.2018 м.Красилів

Слідчий суддя Красилівського районного суду Хмельницької області ОСОБА_1 з участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчого СВ Красилівського ВП ГУНП у Хмельницькій області ОСОБА_4 , розглянувши в судовому засіданні в залі суду в місті Красилові клопотання начальника СВ Красилівського ВП ГУНП в Хмельницькій області підполковника поліції ОСОБА_5 про зміну запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту на тримання під вартою ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю м.Риги Латвійської Республіки, жителю АДРЕСА_1 , громадянину Латвії, непрацюючому, несудимому, підозрюваному в скоєнні злочину, передбаченого ч. 3 ст. 15, ч. 2 ст. 308 КК України в кримінальному провадженні № 0000599 від 22.11.2016,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_6 обгрунтовано підозрюється в тому, що близько 18 год. 50 хв. 09.09.2016 за попередньою змовою з ОСОБА_7 , ОСОБА_8 та ОСОБА_9 зайшли на поле № НОМЕР_1 , орендоване ТОВ «Лампка Агро», на якому знаходились залишки маку снотворного та, не маючи відповідного дозволу, шляхом збирання з поля верхніх частин рослин снотворного маку, таємно здійснили спробу викрадення 2596 головок снотворного маку, які склали в 4 мішки з синтетичного матеріалу та 1 пакет з написом «Boss», однак були затримані охоронцями поля, внаслідок чого не змогли довести злочин до кінця з причин, що не залежали від їхньої волі.

Згідно висновку експерта рослини, вилучені в ОСОБА_9 , ОСОБА_6 , ОСОБА_8 та ОСОБА_7 , мають анатомо-морфологічні ознаки, характерні для рослин снотворного маку, містять наркотично активні алкалоїди опію, морфін, кодеїн та є особливо небезпечним наркотичним засобом маковою соломою масою 2604,34 г. та 481,3 г. макової соломи з пакету.

У діях ОСОБА_6 вбачаються ознаки злочину, передбаченого ч. 3 ст. 15, ч. 2 ст. 308 КК України, в зв`язку з чим 22.11.2016 відкрито кримінальне провадження № 0000599.

28.04.2017 ОСОБА_6 оголошено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 3 ст. 15, ч. 2 ст. 308 КК України.

29.04.2017 ОСОБА_6 ухвалою слідчого судді Красилівського районного суду обрано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

05.05.2017 ухвалою Апеляційного суду Хмельницької області ухвалу слідчого судді про застосування щодо підозрюваного ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту залишено без змін. На підозрюваного ОСОБА_6 покладено зазначені в ухвалі слідчого судді обов`язки.

Після застосування до підозрюваного домашнього арешту ст.слідчий ОСОБА_5 15.05.2017 по телефону намагався викликати ОСОБА_6 у відділ поліції для проведення слідчих дій, однак його дружина ОСОБА_10 повідомила, що чоловік 14.05.2017 виїхав у Латвію.

Згідно інформації щодо відомостей про осіб, які перетнули державний кордон, у тому числі іноземців, ОСОБА_6 , скориставшись закордонним паспортом, 14.05.2017 виїхав за межі України через пункт пропуску Рава-Руська.

18.05.2017 на підставі ч. 2 ст. 281 КПК України органом досудового розслідування ОСОБА_6 оголошено в розшук. Цього ж дня досудове розслідування в кримінальному провадженні зупинене в зв`язку з тим, що підозрюваний переховується від органів слідства та суду з метою ухилення від кримінальної відповідальності і його місце знаходження невідоме.

14.07.2017 ст.слідчий ОСОБА_5 звернувся до суду з клопотаннями про зміну ОСОБА_6 запобіжного заходу з домашнього арешту на тримання під вартою та про дозвіл на затримання з метою приводу, посилаючись на те, що підозрюваний порушив покладені судом на нього обов`язки, а саме: обов`язок прибувати до ст.слідчого ОСОБА_5 , прокурора та суду за першою вимогою; заборону залишати житло за місцем свого проживання з 21 години до 07 години ранку; заборону відлучатись із населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду; обов`язок повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та обов`язок здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України та в`їзд в Україну), та з метою забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобіганням ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

14.07.2017 слідчим суддею Красилівського районного суду винесено ухвалу, згідно якої розгляд клопотання ст.слідчого ОСОБА_5 про зміну запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту на тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_6 відкладено до його прибуття до суду.

З метою забезпечення прибуття підозрюваного ОСОБА_6 в судове засідання надано дозвіл на затримання з метою приводу підозрюваного ОСОБА_6 для участі в судовому розгляді клопотання слідчого про зміну запобіжного заходу з домашнього арешту на тримання під вартою.

Відповідно до п. 2 ч. 3 ст. 190 КПК України ухвала слідчого судді про дозвіл на затримання з метою приводу ОСОБА_6 втратила законну силу з моменту закінчення шести місяців з дати її постановлення, тобто з 14.01.2018.

Згідно повідомлення Сектору міжнародного поліцейського співробітництва ГУНП у Хмельницькій області підозрюваний ОСОБА_6 перебуває в міжнародному розшуку з 03.11.2017.

24.01.2018 начальник СВ Красилівського ВП ГУНП в Хмельницькій області підполковник поліції ОСОБА_5 звернувся до суду з клопотаннями про зміну ОСОБА_6 запобіжного заходу з домашнього арешту на тримання під вартою, посилаючись на те, що підозрюваний порушив покладені судом на нього обов`язки, а саме: обов`язок прибувати до ст.слідчого ОСОБА_5 , прокурора та суду за першою вимогою; заборону залишати житло за місцем свого проживання; заборону відлучатись із населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду; обов`язок повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та обов`язок здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України та в`їзд в Україну), та з метою забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобіганням ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України, у тому числі з метою запобігання ризику незаконно впливати на інших підозрюваних, а саме ОСОБА_9 , який є сином ОСОБА_6 .

У судовому засіданні слідчий та прокурор клопотання слідчого підтримали.

Заслухавши пояснення присутніх учасників процесу, вивчивши надані докази, слід прийти до висновку, що клопотання слідчого підлягає задоволенню з наступних підстав.

Статтями 131, 132 КПК України передбачено, що заходами забезпечення кримінального провадження є, серед інших, запобіжні заходи. Застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що: 1) існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження? 2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора? 3) може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається із клопотанням.

Статтею 177 КПК України визначено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду? 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку з речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення? 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста в цьому ж кримінальному провадженні? 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином? 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, в якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до статті 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, в тому числі: 1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення? 2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі в разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується? 3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого? 4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, в тому числі наявність у нього родини й утриманців? 5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання? 6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого? 7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого? 8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого? 9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше? 10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення? 11) розмір майнової шкоди, в завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Згідно ст 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно в разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу. Тримання під вартою може бути застосоване до раніше несудимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років. Слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті. В ухвалі слідчого судді, суду зазначаються, які обов`язки з передбачених статтею 194 цього Кодексу будуть покладені на підозрюваного, обвинуваченого в разі внесення застави, наслідки їх невиконання, обґрунтовується обраний розмір застави.

Частиною 6 статті 193 КПК України передбачено, що слідчий суддя, суд може розглянути клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та обрати такий запобіжний захід за відсутності підозрюваного, обвинуваченого, лише в разі, якщо прокурором, крім наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, буде доведено, що підозрюваний, обвинувачений оголошений у міжнародний розшук. У такому разі після затримання особи і не пізніш як через сорок вісім годин з часу її доставки до місця кримінального провадження слідчий суддя, суд за участю підозрюваного, обвинуваченого розглядає питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід, про що постановляє ухвалу.

Вирішуючи питання про зміну ОСОБА_6 запобіжного заходу, суд оцінює в сукупності всі обставини, а саме: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує йому у разі визнання його винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, яке передбачає позбавлення волі на строк від п`яти до десяти років; вік та стан здоров`я підозрюваного (відсутні відомості про будь-які тяжкі захворювання ОСОБА_6 ); наявність постійного місця проживання на території України, сім`ї не перешкодило йому виїхати за межі України, порушивши обраний йому запобіжний захід та переховуючись від слідства і суду; його репутацію та майновий стан; відсутність на території України постійного місця роботи чи навчання; те, що підозрюваного в порядку ст. 89 КК України органом досудового розслідування визнано несудимим.

Суд вважає, що в судовому засіданні прокурором доведено, що існує обґрунтована підозра щодо вчинення ОСОБА_6 кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження? потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання в права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого? може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається з клопотанням.

Суд також приходить до переконання, що прокурор довів мету застосування запобіжного заходу забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, вчинити інше кримінальне правопорушення, та підстави зміни ОСОБА_6 запобіжного заходу: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ним кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може здійснити вищевказані дії.

Суд враховує, що в судовому засіданні прокурором доведено, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, а саме спробам підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; вчинити інше кримінальне правопорушення, що підтверджується й тим, що ОСОБА_6 на даний час порушив обраний йому запобіжний захід та переховується від органів досудового розслідування та суду.

Також суд приходить до висновку, що відсутні обмеження щодо застосування запобіжного заходу підозрюваному ОСОБА_6 , передбачені ч. 2 ст. 183 КПК України, оскільки ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

З урахуванням викладеного суд вважає, що наявні всі необхідні передбачені законом підстави та умови для зміни ОСОБА_6 запобіжного заходу з домашнього арешту на тримання під вартою.

Суд не вбачає підстав для визначення застави, оскільки запобіжний захід обирається за відсутності в судовому засіданні підозрюваного.

При цьому, з урахуванням особливостей, передбачених ч. 6 ст. 193 КПК України, а також того, що термін дії застосування тимчасового екстрадиційного арешту в кожній державі визначається національним законодавством, вважаю, що строк дії ухвали суду, визначений ч. 1 ст. 197 КПК України, в даному випадку не може бути застосовано.

На підставі викладеного, керуючись ст. 29 Конституції України, стст. 131, 132, 176-178, 182, 183, 186-189, 193, 194, 196, 197, 200, 205, 309 КПК України,

У Х В А Л И В:

Клопотання начальника СВ Красилівського ВП ГУНП у Хмельницькій області підполковника поліції ОСОБА_5 про зміну запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту на запобіжний захід у вигляді тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_6 задовольнити.

Обрати підозрюваному у вчиненні злочину, передбаченого ч. 3 ст. 15, ч. 2 ст. 308 КК України, ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженцю м.Риги Латвійської Республіки, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Виконання ухвали доручити СВ Красилівського ВП ГУНП в Хмельницькій області.

Після екстрадиції ОСОБА_6 на територію України і не пізніш як через сорок вісім годин з часу його доставки до місця кримінального провадження доставити ОСОБА_6 до слідчого судді для розгляду питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід.

На ухвалу протягом п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до апеляційного суду Хмельницької області.

Слідчий суддя ОСОБА_1