Справа № 372/3510/17
Провадження № 1-кп/368/123/17
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
"22" листопада 2017 р. м. Кагарлик Київської області
Кагарлицький районний суд Київської області в складі:
Головуючого судді: ОСОБА_1
Суддів: ОСОБА_2
ОСОБА_3
При секретарі: ОСОБА_4
З участю сторін кримінального провадження:
Сторона обвинувачення:
Прокурор: ОСОБА_5

Потерпіла: ОСОБА_6

Сторона захисту:
Обвинувачений: ОСОБА_7

Захисник: ОСОБА_8

- розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Кагарлик Київської області у підготовчому судовому засіданні кримінальне провадження за п. 4 ч. 2 ст. 115 КК України, внесеному в єдиний реєстр досудових розслідувань за № 0001229 від 23.07.2017 року відносно обвинуваченого:
- ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця села М. Кутищі Каліновського району Вінницької області, громадянина України, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , одруженого, не працюючого, не судимого, якого в рамках даного кримінального провадження 13.11.2017 року повідомлено про підозру у вчиненні злочину, який передбачено п. 4 ч. 2 ст. 115 КК України, відносно якого в рамках даного кримінального провадження 25.07.2017 року обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, термін закінчення дії ухвали про продовження терміну дії запобіжного заходу, - 23.11.2017 року, -
В С Т А Н О В И В :
21.11.2017 року на адресу Кагарлицького районного суду Київської області надійшов обвинувальний акт у кримінальному провадженні за п. 4 ч. 2 ст. 115 КК України, внесеному в єдиний реєстр досудових розслідувань за № 0001229 від 23.07.2017 року відносно обвинуваченого:
- ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця села М. Кутищі Каліновського району Вінницької області, громадянина України, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , одруженого, не працюючого, не судимого, якого в рамках даного кримінального провадження 13.11.2017 року повідомлено про підозру у вчиненні злочину, який передбачено п. 4 ч. 2 ст. 115 КК України, відносно якого в рамках даного кримінального провадження 25.07.2017 року обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, термін закінчення дії ухвали про продовження терміну дії запобіжного заходу, - 23.11.2017 року.
21.11.2017 року на підставі ч. 3 ст. 35 КПК України автоматизованою системою документообігу суду для слухання даного кримінального провадження була визначена колегія суддів Кагарлицького районного суду в складі:
Головуючий суддя (суддя доповідач): ОСОБА_1 .
Склад колегії суддів: суддя: ОСОБА_3
суддя: ОСОБА_2
22.11.2017 року Кагарлицьким районним судом винесено ухвалу, на підставі якої:
- призначено підготовче судове засідання в кримінальному провадженні за п. 4 ч. 2 ст. 115 КК України, внесеному в єдиний реєстр досудових розслідувань за № 0001229 від 23.07.2017 року відносно обвинуваченого ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця села М. Кутищі Каліновського району Вінницької області, громадянина України, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , одруженого, не працюючого, не судимого, якого в рамках даного кримінального провадження 13.11.2017 року повідомлено про підозру у вчиненні злочину, який передбачено п. 4 ч. 2 ст. 115 КК України, відносно якого в рамках даного кримінального провадження 25.07.2017 року обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, термін закінчення дії ухвали про продовження терміну дії запобіжного заходу, - 23.11.2017 року, у відкритому судовому засіданні в приміщенні Кагарлицького районного суду Київської області за адресою: 09201, Київська область, м. Кагарлик, вул. Володимира Великого, 3 на 13 год. 00 хв. 22.11.2017 року.
- в судове засідання викликано учасників судового провадження:
- прокурора, який включений до складу групи прокурорів по даному кримінальному провадженню;
- обвинуваченого ОСОБА_7 (доставити під вартою);
- захисника ОСОБА_8 ;
- потерпілу особу ОСОБА_6 .
В підготовчому судовому засіданні, яке відбулося 22.11.2017 року, прокурор ОСОБА_5 зазначила, що обвинувальний акт відповідає вимогам ст. 291 КПК України, підстав для закриття провадження, які передбачені п.п. 4 8 ч. 1 або ч. 2 ст. 284 КПК України, відсутні, кримінальне провадження підсудне Кагарлицькому районному суду Київської області, а тому наявні всі підстави для призначення кримінального провадження до судового розгляду.
Окрім того, прокурор ОСОБА_9 заявила клопотання про продовження запобіжного заходу, а саме, - продовження тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_7 , так як строк тримання під вартою закінчується 23.11.2017 року.
На обґрунтування свого клопотання прокурор ОСОБА_9 зазначила, що ризики, на підставі яких до обвинуваченого ОСОБА_7 було обрано міру запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, - не зникли, а тому немає підстав для обрання до обвинуваченого ОСОБА_7 більш м`якого запобіжного заходу.
В підготовчому судовому засіданні потерпіла ОСОБА_6 не заперечувала проти призначення кримінального провадження до судового розгляду, підтримала клопотання прокурора про продовження тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_7 .
В підготовчому судовому засіданні захисник обвинуваченого ОСОБА_7 , - адвокат ОСОБА_8 :
- заявляв відвід прокурору ОСОБА_5 .
Питання щодо відводу прокурору ОСОБА_5 вирішено судом шляхом винесення ухвали суду, як окремого процесуального документу, - з виходом до нарадчої кімнати, у повній відповідності до вимог ст. 81 КПК України.
На підставі вищевказаної ухвали суду відвід прокурору не задоволено, та визнано його таким, який заявлено безпідставно.
- заявляв відвід до колегії суддів.
Питання щодо відводу складу суду, колегії суддів вирішено судом шляхом винесення ухвали суду, як окремого процесуального документу, - з виходом до нарадчої кімнати, у повній відповідності до вимог ст. 81 КПК України.
На підставі вищевказаної ухвали суду відвід до складу суду, - колегії суддів не задоволено, та визнано його таким, який заявлено безпідставно.
- заперечував проти призначення кримінального провадження до судового розгляду, так як вважав, що обвинувальний акт не відповідає вимогам ст. 291 КПК України, а тому його слід повернути прокурору.
На обґрунтування своєї позиції захисник обвинуваченого вказав на ту обставину, що, зокрема, у обвинувальному акті не доведено в повному обсязі кваліфікуючу ознаку злочину, який передбачено ч. 2 ст. 115 КК України, а саме, те, що вбивство було вчинено з особливою жорстокістю, а тому вважає, що дії обвинуваченого слід кваліфікувати за ч. 1 ст. 115 КК України, тобто, як просте, не кваліфіковане вбивство.
Суд, порадившись на місці, без виходу до нарадчої кімнати, ухвалив відмовити в задоволенні клопотання захисника обвинуваченого про повернення обвинувального акту прокурору.
Своє рішення у виді процесуальної ухвали суд обґрунтовує тим, що вважає, що дане клопотання належним чином не обґрунтоване, так як кваліфікація дій обвинуваченого на підготовчому судовому засіданні є дочасною, адже слід дослідити всі обставини злочину, зокрема, дослідити обставини злочину на наявність як обтяжуючих, так і пом`якшуючих обставин.
Суд вважає, що обвинувальний акт формально відповідає вимогам ст. 291 КПК України, а тому підстав для його повернення прокурору немає.
- заперечував проти продовження тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_7 .
Вважав, що клопотання прокурора про продовження строків тримання під вартою повинно подаватися в письмовій формі, окрім того, клопотання прокурора носить фомальний характер.
Вважав, що на даний час відсутні ризики, які передбачені ст. 177 КПК України, які є єдиною підставою для тримання обвинуваченого під вартою.
- заявив клопотання про обрання відносно обвинуваченого ОСОБА_7 міри запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту.
На обґрунтування свого клопотання пояснив суду, що його підзахисний є учасником АТО, відповідно, він є законослухняною людиною, яка має повагу до інституту державності, та дотримується моральних засад суспільства, має сім`ю, до складу якого входять неповнолітні діти, а тому має міцні соціальні зв`язки, наявність яких апріорі не передбачає намір обвинуваченого ухилятися від суду.
- заявив клопотання, що у разі призначення даного кримінального провадження до судового розгляду, призначити слухання судом присяжних.
Вважав, що саме судом прияжних буде досягнута мета справедливості, неупередженості судового розгляду, окрім цього дане право на суд присяжних прямо передбачене КПК України.
Обвинувачений ОСОБА_7 підтримав свого захисника, а також заявив клопотання про слухання даного кримінального провадження судом присяжних.
Отже, суд, провівши підготовче засідання по даному кримінальному провадженні, приходить до наступного.
Кримінальне провадження підсудне Кагарлицькому районному суду Київської області, підстав для його закриття або зупинення немає, обвинувальний акт відповідає вимогам КПК України, відповідно, кримінальне провадження може бути призначене до основного судового розгляду в строки, визначені в резолютивній частині даної ухвали.
Що стосується продовження строків тримання під вартою, то суд зазначає наступне.
Запобіжні заходи, затримання у кримінальному провадженні застосовуються тільки з метою та за наявності підстав, визначених ст. 177 КПК України.
У відповідності до ст. 131 КПК України, заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження. Заходами забезпечення кримінального провадження є, крім інших, і запобіжні заходи.
Відповідно до п. 5 ч. 1 ст. 176 КПК України, тримання під вартою є одним з видів запобіжних заходів.
Відповідно до статті 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, допускається взяття особи під варту з метою запобігти цій особі зникнути після скоєння злочину.
Відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини тримання особи під вартою може бути виправдане, якщо існують реальні ознаки наявності справжнього суспільного інтересу, який, не зважаючи на презумпцію невинуватості, переважає принцип поваги до особистої свободи, закріплений статтею 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.
Слід враховувати, що рішення про застосування одного із видів запобіжних заходів, який обмежує права і свободи підозрюваного, обвинуваченого, має відповідати характеру певного суспільного інтересу (визначеним у КПК конкретним підставам і меті), що, незважаючи на презумпцію невинуватості, превалює над принципом поваги до свободи особистості.
Оскільки строк тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_7 закінчується 23.11.2017 року, а судове слідство ще навіть не розпочиналося, а тому суд повинен вирішити питання щодо продовження строків тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_7 .
Відповідно до ч. 3 ст. 331 КПК України суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня надходження до суду обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру чи з дня застосування судом до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
За наслідками розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід у вигляді тримання під вартою або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців.
До спливу продовженого строку суд зобов`язаний повторно розглянути питання доцільності продовження тримання під вартою обвинуваченого, якщо судове засідання не було завершене до його спливу.
Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не може запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.
Отже, враховуючи те, що ОСОБА_7 обвинувачуються у вчиненні особливо тяжкого злочину, який характеризуються великою суспільною небезпекою, за яке передбачено покарання у виді довічного позбавлення волі, а тому, суд вважає, що існує ризик того, що перебуваючи на волі, обвинувачений ОСОБА_7 з метою уникнення кримінального покарання своїми умисними діям може перешкоджати встановленню істини по справі шляхом ухилення від суду, що свідчить про неможливість запобігання цьому ризику.
Крім того, слід зазначити, що вищевказаний ризик, який передбачено ст. 177 КПК України, на підставі якого відносно обвинуваченого ОСОБА_7 було обрано міру запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, - не зникли.
Тому, з метою забезпечення виконання обвинуваченим ОСОБА_7 процесуальних обов`язків і його належну поведінку, а також запобігти спробам переховуватися від суду, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою слід продовжити на два місяці, - до 21.01.2018 року, включно.
З урахуванням наявності достатніх підстав вважати, що обвинувачений ОСОБА_7 буде намагатися перешкодити встановленню істини у справі, зокрема, шляхом ухилення від свідків, суд вважає, що відсутні достатні підстави для зміни обвинуваченому ОСОБА_7 запобіжного заходу з тримання під вартою на інший, більш м`який вид запобіжного заходу.
Що стосується норм Європейського права, то суд зазначає наступне.
Відповідно до частини 5 статті 9 КПК України, кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.
Пунктом 1 ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод передбачено, що кожна людина має право на свободу і особисту недоторканість. Жодна людина не може бути позбавлена волі інакше ніж відповідно до процедури, встановленої законом. При цьому ризик переховування обвинуваченого від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику, або свідчити про такий його незначний ступінь, який не може послужити підставою для запобіжного ув`язнення.
Відповідно, зглядаючись на обставини справи, суд вважає, що все ж таки існує ризик переховування обвинуваченого ОСОБА_7 від суду, що дає змогу суду продовжити у відношенні обвинуваченого запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.
Дійсно, у відповідності до вимог ч. 3 ст. 5 Конвенції (правова позиція ЄСПЛ, викладена у п. 60 рішення від 06 листопада 2008 року у справі «Єлоєв проти України») після спливу певного проміжку часу (досудового розслідування, судового розгляду) навіть обґрунтована підозра у вчиненні злочину не може бути єдиним виправданням тримання під вартою підозрюваного, обвинуваченого, а тому слідчому судді, суду у разі задоволення клопотання про обрання або продовження терміну застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою необхідно чітко зазначити у судовому рішенні про наявність іншої підстави (підстав) або ризику, що передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.
З огляду на вищевказану норму Європейського права, суд зазначає, що, зглядаючись на тяжкість злочину, його суспільну небезпечність, - умисне вбивство з обтяжуючою обставиною, та, відповідно, можливе призначення покарання у виді довічного позбавлення волі, тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_7 на протязі 6 ти місяців під вартою є співрозмірним тяжкості вчиненого злочину, та суспільному інтересу, так як в даному випадку, незважаючи на презумпцію невинуватості, суспільний інтерес превалює над принципом поваги до свободи особистості обвинуваченого ОСОБА_7 .
Відповідно до п. 219 Рішення Європейського Суду «Нечипорук і Йонкало проти України», заява № 42310/04 від 21.04.2011 року, питання про те, чи є тривалість тримання під вартою розумною, не можна вирішувати абстрактно.
Наявність підстав для залишення обвинуваченого під вартою слід оцінювати в кожній справі з урахуванням її особливостей. Продовжуване тримання під вартою може бути виправданим заходом у тій чи іншій справі лише за наявності чітких ознак того, що цього вимагає справжній інтерес суспільства, який, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважує інтереси забезпечення права на свободу (Рішення у справі «Єчюс проти Литви» Qecius v. Lithuania), заява № 34578/97, п. 93, ECHR 2000-ІХ).
Подальше існування обгрунтованої підозри у вчиненні затриманою особою злочину є обов`язковою і неодмінною умовою (sine qua non) належності її продовжуваного тримання під вартою. Але зі спливом певного часу така підозра перестає сама по собі бути виправданням для позбавлення особи свободи і судові органи повинні вмотивовувати свої рішення про продовження тримання її під вартою іншими підставами (Рішення від 21 грудня 2000 р. у справі «Яблонський проти Польщі» (Jablonski v. Poland), заява № 33492/96, п. 80).
Суд, зважаючи на обставини справи, вважає, що існує обґрунтована підозра щодо вчинення обвинуваченим ОСОБА_7 злочину, який передбачено ст. 115 КК України, що є підставою для винесення ухвали в частині продовження тримання під вартою.
Крім того, такі підстави мають бути чітко зазначені національними судами і доводи «за» і «проти» звільнення з-під варти не повинні бути «загальними й абстрактними» (Рішення від 4 жовтня 2001 р. у справі «Іловецький проти Польщі» (Ilowiecki v. Poland), заява № 27504/95, п. 61, та Рішення у справі «Смирнова проти Росії» (Smirnova v. Russia), заяви №№ 46133/99 і 48183/99, п. 63, ECHR 2003-ІХ).
Згідно з ч. 1 статті 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:
1. наявність обгрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;
2. наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;
3. недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Ризик невиконання обвинуваченим ОСОБА_7 покладених на нього процесуальних обов`язків, а також ризик того, що останній може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, на думку суду, зважаючи на обставини справи, має місце.
В пункті 33 Рішення Європейського Суду «W. Проти Швейцарії» (W. v. Switzerland), ser.A, no.254, від 26.01.1993 року зазначено, що небезпека ухилення від правосуддя не може вимірюватися тільки залежно від суворості можливого покарання, її треба визначати з врахуванням низки інших релевантних факторів, які можуть або підтвердити наявність небезпеки переховування від правосуддя, або зробити її настільки незначною, що це не може служити виправданням утримання під вартою... (Рішення у справі «Томазі проти Франції» (Томаві v France), Ser A No 241-A, від 27.08.1992 року).
При цьому необхідно врахувати характер обвинуваченого, його моральні якості, його кошти, зв`язки з державою, в якій він переслідувався за законом, і його міжнародні контакти (mutatis mutandis Рішення у справі «Неймастер проти Австрії» (Nevmaster v Avstrii), серія А, т.8, с.39, п.10, від 27 червня 1968).
- В пункті 79 Рішення Європейського Суду «Мамедова (MaMedova) проти Російської Федерації», заява №7064/05, від 01.06.2006 року зазначено, що єдиною альтернативною підставою продовження терміну тримання заявниці під вартою був висновок національних судів про те, що заявниця могла знищити докази, перешкодити встановленню істини у справі або продовжити займатися злочинною діяльністю. Європейський суд визнав, що на перших етапах розслідування небезпека втручання заявниці у відправлення правосуддя могла виправдати висновок про тримання ії під вартою. Але після того, як були зібрані докази, дана підстава втратила значимість. (Рішення Європейського суду у справі «Ніколов проти Болгарії» (Nikolov v. Bulgaria) від 30 січня 2003 p., скарга N 38884/97, §74; Рішення Великої палати Європейського суду у справі Аабіта проти Італії», §152).
Відповідно до п. 153 Рішення Європейського Суду «Лабита против Італії» (Labita v. Italy), заява №26772/95 від 06.04.2000 року, наполегливість розумної підозри в тому, що заарештований скоїв злочин, є найважливішою умовою (sine qua non) для законності триваючого ув`язнення, проте з часом, недостатнім. У таких випадках Суд має встановити, чи були надані судовими властями підстави для продовження позбавлення волі. Там, де такі підстави були «відносяться до справи» і «достатніми», Суд зобов`язаний також з`ясувати, чи продемонстрували національні влади «особливу старанність» в проведенні розслідування і розгляду справи. (Рішення Європейського суду у справі «Contrada v. Italy judgment» of 24 August 1998, Reports 1998-V, p. 2185, § 54, and the I.A. v. France judgment of 23 September 1998, Reports 1998-VII, pp. 2978-79, §102).
Суд вважає, що прокурором ОСОБА_5 надані суду достатні підстави для продовження тримання піжд вартою обвинуваченого ОСОБА_7 , що ж стосується оцінювання якості досудового розслідування по даному кримінальному провадженню, то дане оцінювання суд позбавлений на даному етапі судового слідства здійснити таке оцінювання, так як знаходиться на стадії підготовчого судового засідання.
В пункті 134 Рішення Європейського Суду «Олександр Макаров проти Російської Федерації», заява №15217/07 від 12.03.2009 року, зазначено, що у низці ухвал про утримання під вартою національні суди посилалися на ймовірність того, що заявник продовжить займатися злочинною діяльністю, як на додаткову підставу його тривалого утримання під вартою. У цьому зв`язку Європейський суд відзначає, що судові органи не згадували конкретних фактів, що підтверджують їх висновок про те, що існує ризик того, що заявник продовжить займатися злочинною діяльністю. Крім того, Європейський суд не поділяє думку національних органів про те, що в ситуації, коли всі звинувачення проти заявника, за винятком одного, зачіпали його дії' в якості мера м. Томська, і він був відсторонений від виконання посадових обов`язків, існувала реальна небезпека скоєння ним нових злочинів.
Що ж стосується клопотання захисника обвинуваченого ОСОБА_7 , - адвоката ОСОБА_8 про зміну запобіжного заходу з тримання під вартою на цілодобовий домашній арешт, то слід відмовити в такому клопотанні.
Своє рішення суд обґрунтовує наступним.
Дійсно, відповідно до статті 331 КПК України, під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого.
Проте, на даний час існує низка перепон до зміни запобіжного заходу, зокрема:
По перше, з огляду на наявність ризику, існування якого судом обґрунтовано вище, підстав, на думку суду, для зміни міри запобіжного заходу з тримання під вартою на цілодобовий домашній арешт у відношенні обвинуваченого станом на даний час немає, що судом обґрунтовано вище.

По друге, вирішення питань щодо клопотань про зміну запобіжного заходу врегульовано положенням ст. 201 КПК України.

Згідно положень ст. 201 КПК України:
1. Підозрюваний, обвинувачений, до якого застосовано запобіжний захід, його захисник, має право подати до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування, клопотання про зміну запобіжного заходу, в тому числі про скасування чи зміну додаткових обов`язків, передбачених частиною п`ятою статті 194 цього Кодексу та покладених на нього слідчим суддею, судом, чи про зміну способу їх виконання.
2. Копія клопотання та матеріалів, якими воно обґрунтовується, надається прокурору не пізніше ніж за три години до початку розгляду клопотання.
3.До клопотання мають бути додані;
- копії матеріалів, якими підозрюваний, обвинувачений обгрунтовує доводи клопотання;
- перелік свідків, яких підозрюваний, обвинувачений вважає за необхідне допитати під час розгляду клопотання, із зазначенням відомостей, які вони можуть надати, та обгрунтуванням значення цих відомостей для вирішення питання;
- підтвердження того, що прокурору надіслана копія клопотання та копії матеріалів, що обгрунтовують клопотання.
4. Слідчий суддя, суд зобов`язаний розглянути клопотання підозрюваного, обвинуваченого протягом трьох днів з дня його одержання згідно з правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу.
5. Слідчий суддя, суд має право залишити без розгляду клопотання про зміну запобіжного заходу, подане раніше тридцяти днів з дня постановления попередньої ухвали про застосування, зміну або відмову у зміні запобіжного заходу, якщо у ньому не зазначені нові обставини, які не розглядалися слідчим суддею, судом.
Зглядаючись на вищевказану норму процесуального права, суд вважає, що обвинуваченим ОСОБА_7 та його захисником ОСОБА_8 клопотання подано з порушенням вимог, які передбачено ст. 201 КПК України, а саме:
- зглядаючись на положення ч. 1 ст. 201 КПК України, клопотання підозрюваного чи його захисника має бути подане в письмовій формі, що обвинуваченим та його захисником зроблено не було;
- до клопотання має бути додано копії матеріалів, список свідків, та документ, який посвідчує ту обставину, що прокурору надіслана копія клопотання та матеріалів доданих, що обвинуваченим та його захисником зроблено не було.
Що стосується клопотання обвинуваченого ОСОБА_7 та його захисника, - адвоката ОСОБА_8 про проведення слухання по даному кримінальному провадженню судом присяжних, то таке клопотання підлягає до задоволення беззаперечно, з огляду на наступні норми матеріального та процесуального права.
Санкція ч. 2 ст. 115 КК України передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк від десяти до п`ятнадцяти років або довічним позбавленням волі, з конфіскацією майна у випадку, передбаченому пунктом 6 частини другої цієї статті.
Згідно ч. 3 ст. 31 КПК України кримінальне провадження в суді першої інстанції щодо злочинів, за вчинення яких передбачено довічне позбавлення волі, здійснюється колегіально судом у складі трьох професійних суддів, а за клопотанням обвинуваченого судом присяжних у складі трьох професійних суддів та трьох присяжних.
Згідно ч. 1 ст. 384 КПК України прокурор, суд зобов`язані роз`яснити обвинуваченому у вчиненні злочину, за який передбачене покарання у виді довічного позбавлення волі, можливість та особливості розгляду кримінального провадження стосовно нього судом присяжних.
Згідно ст. 383 КПК України:
Кримінальне провадження судом присяжних здійснюється відповідно до загальних правил цього Кодексу з особливостями, встановленими цим параграфом.
Суд присяжних утворюється при місцевому загальному суді першої інстанції.
Усі питання, пов`язані з судовим розглядом, крім питання, передбаченого частиною третьою статті 331 цього Кодексу, судді і присяжні вирішують спільно.
Згідно ч. 1 ст. 385 КПК України після призначення судового розгляду судом присяжних головуючий дає секретарю судового засідання розпорядження про виклик присяжних у кількості семи осіб, які визначаються автоматизованою системою документообігу суду з числа осіб, які внесені до списку присяжних.
Відповідно, судом обвинуваченому ОСОБА_7 роз`яснено в підготовчому судовому засіданні під розписку особливості розгляду кримінального провадження відносно нього судом присяжних, та вручено пам`ятку щодо ст.ст. 383 391 КПК України.
Відповідно, судом в підготовчому судовому засіданні проведено наступні дії:
- визначено дату, час та місце судового розгляду;
- з`ясовано, що слухання кримінального провадження буде проводитися у відкритому судовому засіданні;
- з`ясовано склад осіб, які будуть брати участь в судовому засіданні;
- вирішено питання щодо запобіжного заходу у відношенні обвинуваченого;
- з`ясовано, що у сторони захисту, потерпілої немає скарг на рішення, дії чи бездіяльність слідчого або прокурора, які не підлягали оскарженню на досудовому провадженні (ч.ч. 2, 3 ст. 303 КПК України);
- з`ясовано, що у сторони захисту, потерпілої немає заперечень на ухвали слідчих суддів, які не підлягали оскарженню під час досудового розслідування (ч. 3 ст. 309 КПК).
З огляду на вищевказане, підготовче судове провадження слід вважати закінченим.
Враховуючи вищевикладене, керуючись ч. 3 ст. 31, 107, 110, ч. 2 ст. 369, 370 - 372, 314, 315, 316, 331, 383 385, 532, 533 КПК України, суд, -
У Х В А Л И В :
Підготовче провадження закінчити.
Кримінальне провадження за п. 4 ч. 2 ст. 115 КК України, внесеному в єдиний реєстр досудових розслідувань за № 0001229 від 23.07.2017 року відносно обвинуваченого:
- ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця села М. Кутищі Каліновського району Вінницької області, громадянина України, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , одруженого, не працюючого, не судимого, якого в рамках даного кримінального провадження 13.11.2017 року повідомлено про підозру у вчиненні злочину, який передбачено п. 4 ч. 2 ст. 115 КК України, відносно якого в рамках даного кримінального провадження 25.07.2017 року обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, термін закінчення дії ухвали про продовження терміну дії запобіжного заходу, - 23.11.2017 року, - призначити до слухання у відкритому судовому засіданні в приміщенні Кагарлицького районного суду Київської області за адресою: 09201, Київська область, м. Кагарлик, вул. Володимира Великого (Московська), 3, на 15 год. 00 хв. 30.11.2017 року.
Обрану міру запобіжного заходу відносно обвинуваченого ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця села М. Кутищі Каліновського району Вінницької області, громадянина України, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , одруженого, не працюючого, не судимого, якого в рамках даного кримінального провадження 13.11.2017 року повідомлено про підозру у вчиненні злочину, який передбачено п. 4 ч. 2 ст. 115 КК України, відносно якого в рамках даного кримінального провадження 25.07.2017 року обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, термін закінчення дії ухвали про продовження терміну дії запобіжного заходу, - 23.11.2017 року, у вигляді тримання під вартою в Державній установі Міністерства Юстиції України «Київський слідчий ізолятор», (Київському слідчому ізоляторі № 13 Державного департаменту України з питань виконання покарань в м. Києві та Київській області), кримінальне провадження 1 кп/368/123/17, справа № 372/3510/17, продовжити на два місяці, тобто до 21.01.2018 року, включно.
Судовий розгляд даного кримінального провадження за клопотанням обвинуваченого ОСОБА_7 , та його захисника, - адвоката ОСОБА_8 проводити судом присяжних у складі двох професійних суддів та трьох присяжних на підставі ч. 3 ст. 31, ст..ст. 383, 384 КПК України.
Секретарю судового засідання на підставі ст.. 385 КК України викликати присяжних Кагарлицького районного суду Київській області в кількості семи осіб, з числа осіб, які внесені до списку присяжних Кагарлицького районного суду Київської області, викликати яких на підставі визначення автоматизованою системою документообігу суду у повній відповідності до ч. 3 ст. 35 КПК України.
В порядку, передбаченому ч. 3 ст. 35 КПК України призначити запасного суддю, про що зробити відмітку в журналі судового засідання.
В судове засідання викликати учасників судового провадження:
- прокурора, який входить до складу групи прокурорів згідно постанови про призначення групи прокурорів у даному кримінальному провадженні;
- потерпілу ОСОБА_6 ;
- обвинуваченого ОСОБА_7 (доставити під вартою);
- захисника ОСОБА_8 .
Визначити строк дії ухвали суду тривалістю два місяці з 22.11.2017 року по 21.01.2018 року, включно.
Ухвала апеляційному оскарженню не підлягає і набирає законної сили в момент ухвалення.
Копію ухвали вручити (надіслати) до відома учасникам кримінального провадження.

Головуючий суддя: ОСОБА_1

Суддя: ОСОБА_2

суддя: ОСОБА_3