Номер провадження: 11-сс/785/1659/17
Головуючий у першій інстанції ОСОБА_1
АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД ОДЕСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
05.10.2017 року м. Одеса

Апеляційний суд Одеської області в складі:

головуючого судді: ОСОБА_2 ,

суддів: ОСОБА_3 та ОСОБА_4 ,

за участю

секретаря: ОСОБА_5 ,

прокурора: ОСОБА_6 ,

захисників: ОСОБА_7 , ОСОБА_8 ,

підозрюваного: ОСОБА_9 ,

в присутності слідчого: ОСОБА_10 ,

розглянувши апеляційні скарги підозрюваного ОСОБА_9 та його захисників - адвокатів ОСОБА_8 та ОСОБА_7 , на ухвалу слідчого судді Приморського районного суду м. Одеси від 01 жовтня 2017 року, у рамках кримінального провадження за №0001115 внесеному до ЄРДР 17.08.2017 року за ознаками ч.3 ст.368 КК України,-

встановив
Оскарженою ухвалою було задоволено клопотання слідчого в ОВС другого СВ управління з розслідування кримінальних проваджень слідчими органів прокуратури та процесуального керівництва прокуратури Одеської області ОСОБА_10 , погоджене з прокурором відділу прокуратури Одеської області ОСОБА_6 , у кримінальному провадженні №0001115 від 17.08.2017 року про обрання відносно підозрюваного:

ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Одеси, громадянина України, перебуваючий на посаді головного спеціаліста по контролю за виконанням рішень управління державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції в Одеській області, одруженого, маючого на утриманні двох неповнолітніх дітей 1999 р.н. та 2002 р.н. зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 та проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого,

запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, тобто з 29.09.2017 року по 27.11.2017 року, з визначенням застави у розмірі 3125 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 5 000 000 гривень.

Як вбачається з наданих апеляційному суду матеріалів, ОСОБА_9 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України, а саме в тому, що він, будучи головним спеціалістом по контролю за виконанням рішень управління державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції в Одеській області, одержав для себе, неправомірну вигоду, за вчинення та не вчинення такою службовою особою в інтересах того, хто надає неправомірну вигоду, будь-якої дії з використанням наданого йому службового становища, за попередньою змовою групою осіб, поєднане з вимаганням.

Так, 12.09.2017 року о 14 годині, на виконання незаконної вимоги ОСОБА_9 , діючого за попередньою змовою з ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , перебуваючи за адресою: АДРЕСА_3 зустрівся з особою, матеріали стосовно якої виділено в окреме провадження та передав в якості неправомірної вигоди останньому частину грошових коштів з раніше обумовленої суми у 1000 доларів США, а саме у сумі 500 доларів США, з метою її подальшої передачі ОСОБА_9 та ОСОБА_11 за винесену постанову про зняття арешту з банківського рахунку відкритому у ПАТ «Укрсоцбанк», ГО «Водно-моторне спортивно-оздоровче товариство рибалок-любителів», накладного відповідно до ухвал и Господарського суду Одеської області від 17.05.2017 року у справі №916/28/16.

Крім того, 26.09.2017 року об 11 годині 45 хвилин ОСОБА_12 в приміщенні державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції в Одеській області, розташованої за адресою: м. Одеса пл. Дерев`янка, 1, де при зустрічі з ОСОБА_13 , передав останньому в якості неправомірної вигоди грошові кошти у сумі 6000 доларів США за вжиття заходів спрямованим на затягування виконавчих проваджень: № 33886394 про солідарне стягнення з ОСОБА_14 та ОСОБА_15 на користь ПАТ «Марфінбанк» боргу у сумі 3 203 488 гривень; та №39702404 про солідарне стягнення з ОСОБА_16 та ОСОБА_17 на користь ПАТ «УкрСиббанк» боргу у сумі 700 899 гривень

28.09.2017 року, приблизно о 17 годин 30 хвилин ОСОБА_11 , перебуваючи за адресою: вул. Новосельського, 69/71 в м. Одесі, зустрівся з ОСОБА_9 , який у ході зустрічі передав ОСОБА_11 частину раніше отриманої від ОСОБА_12 неправомірної вигоди, яка склала 4000 доларів США за позитивне вирішення питань з приводу виконавчих проваджень стосовно клієнтів ОСОБА_12

28.09.2017 року о 20 годині 43 хвилин, ОСОБА_9 затриманий за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України.

При прийнятті рішення щодо обрання відносно ОСОБА_9 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя прийняв до уваги те, що він обґрунтовано підозрюється у скоєнні інкримінованого йому правопорушення, а також послався на існування ризиків, передбачених ст.177 КПК України, а саме: те, що підозрюваний перебуваючи на свободі, може переховуватись від органу досудового розслідування або суду, може незаконно впливати на свідків у цьому кримінальному провадженні, знищити, сховати або спотворити документи, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, вчинити інше кримінальне правопорушення, або перешкоджатиме кримінальному провадженню іншим чином.

Крім того, слідчий суддя прийняв до уваги дані про особу підозрюваного ОСОБА_9 , суспільний інтерес у даному кримінальному провадженні та враховуючи корупційний характер вчиненого ним злочину, який відноситься до категорії тяжкого злочину, прийшов до висновку про неможливість застосування більш м`якого запобіжного заходу ніж тримання під вартою.

При цьому, враховуючи вищенаведені обставини та майновий стан ОСОБА_9 , посилаючись на вимоги ч.4 ст.183 КПК України, слідчий суддя вважав за необхідним визначати підозрюваному заставу понад меж, визначених п.3 ч.5 ст.182 КПК України.
Не погоджуючись з прийнятим рішенням, підозрюваним ОСОБА_9 та його захисниками - адвокатами ОСОБА_7 та ОСОБА_8 на ухвалу слідчого судді були подані апеляційні скарги, в яких вони виказують свою незгоду з ухвалою слідчого судді, посилаючись на її незаконність та необґрунтованість.
Підозрюваний ОСОБА_9 в апеляційній скарзі зазначив, що ухвала є безпідставною та упередженою та постановлена із значними порушеннями чинного законодавства.
Просить ухвалу слідчого судді скасувати.
Захисник ОСОБА_8 зазначив, що під час судового розгляду була допущена неповнота судового розгляду, висновки суду не відповідають фактичним обставинам кримінального провадження, а ухвала постановлена з істотним порушенням КПК України та норм європейського права. Вважає, що слідчий суддя не розглянув можливості застосуванні інших альтернативних запобіжних заходів підозрюваному ОСОБА_9 , оскільки є підстави для обрання більш м`якого запобіжного заходу ніж тримання під вартою
Також захисник вказав, що під час затримання ОСОБА_9 співробітниками правоохоронних органів були допущені порушення чинного КПК України, підозра ОСОБА_9 у вчиненні злочину за ч. 3 ст. 368 КК України є необґрунтованою, оскільки причетність підозрюваного до зазначеного вище злочину не підтверджена, а ризики можливого перешкоджання кримінальному провадженню не доведені.
Крім того, захисник послався на те, що слідчий суддя не врахував факту відсутності матеріальної шкоди у даному кримінальному провадженні та даних про особу підозрюваного, не оцінив в сукупності всі обставини, передбачені ст. 178 КПК України та визначив занадто велику заставу, розмір якої є непомірним для підозрюваного.
Просить ухвалу слідчого судді скасувати та ухвалити нову, якою застосувати запобіжний захід у вигляді цілодобово домашнього арешту із носінням електронного засобу контролю.
Захисник ОСОБА_7 посилається на недоведеність причетності ОСОБА_9 до інкримінованого йому правопорушення та не підтвердження органом досудового розслідування існування ризиків можливого перешкоджання кримінальному провадженню.
Вважає, що слідчий суддя не оцінив у сукупності усі обставини, передбачені ст. 178 КПК України та не врахував, що наявні дані надавали можливість застосування щодо підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу ніж тримання під вартою. При цьому визначений розмір застави є непомірним для підозрюваного.
На думку апелянта слідчий суддя допустив неповноту судового розгляду, висновки слідчого судді не відповідають фактичним обставинам кримінального провадження, а клопотання розглянуто з істотним порушенням вимог кримінального процесуального закону, Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод та практики ЄСПЛ.
Просить скасувати ухвалу слідчого судді та постановити нову ухвалу, обравши більш м`який запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання або домашнього арешту, або визначити заставу у значно меншому розмірі.
Заслухавши суддю-доповідача; думку підозрюваного та його захисників, які підтримали апеляційну скаргу і просили її задовольнити; прокурора, який заперечував проти задоволення апеляційної скарги та просив залишити без змін ухвалу слідчого судді; вивчивши матеріали справи та обговоривши доводи апеляційної скарги, апеляційний суд вважає, що апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню, а ухвала слідчого судді підлягає скасуванню, виходячи з наступного:

Питання, які слідчий суддя повинен вирішити при застосуванні відносно особи запобіжного заходу у вигляді взяття під варту, визначені змістом ст.ст. 177, 178, 183 КПК України.
Відповідно до вимог ст. 177 КПК України, підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може перешкоджати кримінальному провадженню чи вчинити інше правопорушення.
Розглядаючи клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою для прийняття законного та обґрунтованого рішення суд, відповідно до вимог ст.178 КПК України, крім наявності вищезазначених обставин, повинен врахувати тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа та особисті обставини життя особи, які можуть свідчити на користь збільшення (зменшення) ризику переховування від правосуддя чи інших способів неналежної процесуальної поведінки.

Під час апеляційного перегляду оскаржуваної ухвали встановлено, що вирішуючи питання щодо обрання відносно ОСОБА_9 найбільш суворого запобіжного заходу - тримання під вартою, слідчий суддя загалом дотримався вказаних вимог закону.

Як вбачається з наданих апеляційному суду матеріалів, ОСОБА_9 обґрунтовано підозрюється у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України і зазначена підозра на даній стадії досудового розслідування, ґрунтується на отриманих органом досудового слідства доказах, які наявні у матеріалах та долучені до клопотання, а саме: заявами ОСОБА_12 про вчинене кримінальне правопорушення від 22.08.2017 року та 11.09.2017 року; витягами з ЄРДР від 17.08.2017 року та 11.09.2017 року; протоколом затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочин від 29.09.2017 року; протоколом освідування особи від 29.09.2017 року; протоколами допиту свідків ОСОБА_12 , ОСОБА_18 ; протоколом огляду місця події від 28.09.2017 року; протоколом обшуку від 28.09.2017 року.

Відповідно до §. 219 рішення у справі «Нечипорук та Йонкало проти України» від 21 квітня 2011 р., заява №42310/04 суд повторює, що термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.
Апеляційний суд вважає, що надані слідчим та прокурором докази, які містяться в матеріалах провадження доводять обґрунтованість підозри ОСОБА_9 у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення.
Твердження сторони захисту щодо необґрунтованості підозри з посиланням на її невідповідність показам ОСОБА_12 , та провокацію останнім підкупу, спростовуються наявними в матеріалах провадження доказами, які були вивчені апеляційним судом і аналіз яких свідчить про безпідставність доводів сторони захисту на даному етапі досудового розслідування.
Крім того, в апеляційній скарзі захисник посилається на те, що досудове розслідування у даному кримінальному провадженні здійснено з порушенням правил підслідності, однак з наданих апеляційному суду прокурором матеріалів вбачається, що документи долучені до клопотання, якими обґрунтовується необхідність обрання запобіжного заходу підозрюваному, отримані у передбаченому законом порядку та належними службовими особами.
Наведені обставини спростовують доводи сторони захисту про допущення органом досудового розслідування процесуальних порушень, які на думку сторони захисту можуть слугувати підставою для скасування оскаржуваної ухвали.
Водночас, апеляційний суд вважає, що слідчим та прокурором надано відповідні докази на підтвердження існування ризиків, які знайшли своє відображення в оскаржуваній ухвалі слідчого судді.

На існування зазначених ризиків вказують наявні у матеріалах справи та встановлені під час апеляційного розгляду дані щодо вчинення підозрюваним протиправних корупційних дій, які відносяться до категорії тяжкого злочину, за яке передбачено покарання від 5 до 10 років позбавлення волі, що свідчить про те, що у разі перебування на свободі, з метою уникнення кримінальної відповідальності, підозрюваний може переховуватись від органів досудового розслідування та суду.

Крім того, апеляційний суд приходить до висновку, що перебуваючи на волі та обіймаючи керівну посаду, будучи головним спеціалістом по контролю за виконанням рішень управління державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції в Одеській області, при цьому не будучи відстороненим від зазначеної посади, ОСОБА_9 може незаконно впливати на свідків у цьому кримінальному провадженні, та може знищити, сховати або спотворити документи, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, про що вказав і прокурор в судовому засіданні апеляційного суду, а слідчий суддя вірно зазначив в своїй ухвалі.

Твердження сторони захисту про міцність соціальних зв`язків підозрюваного, а саме те, що він має на утриманні дружину та неповнолітніх дітей, має хорошу репутацію та жодного разу не притягувався до кримінальної відповідальності не спростовують викладені в ухвалі висновки слідчого судді, а обґрунтована підозра ОСОБА_9 у вчиненні кримінального правопорушення не дає переконання у тому, що зазначені соціальні фактори можуть мати стримуючу дію та сприятимуть зменшенню існуючих ризиків.
В зв`язку з наведеним, твердження сторони захисту про відсутність доказів щодо існування зазначених у клопотанні слідчого та в ухвалі слідчого судді ризиків, апеляційний суд вважає безпідставними та вважає обґрунтованими посилання слідчого судді про необхідність обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, висновки яких належним чином мотивовано та наведено в оскаржуваній ухвалі.

Крім того, апеляційний суд вважає що прокурором надано достатні та переконливі дані, які вказують на те, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, не може запобігти доведеним під час розгляду клопотання ризикам та підтвердження відсутності обставин, передбачених ч.2 ст.183 КПК України, які не є перешкодою для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, а стороною захисту не надано жодного доказу, які свідчать про протилежне та спростовують ці твердження прокурора.

Під час розгляду апеляційних скарг підозрюваного, його захисників, у відповідності до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» колегія суддів застосовує Конвенцію «Про захист прав людини і основоположних свобод» (далі «Конвенція») та практику Європейського суду з прав людини (далі ЄСПЛ), як джерело права.
Разом з тим, надаючи правову оцінку рішенню слідчого судді в частині визначення розміру застави, апеляційний суд прийшов до висновку про невмотивованість та необґрунтованість судового рішення щодо визначення застави саме у розмірі 3125 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 5 000 000 (п`ять мільйонів) гривень, оскільки клопотання слідчого не містить належного обґрунтування необхідності визначення застави в зазначеному розмірі, в тому числі з урахуванням розміру неправомірної вигоди, що вказує на невірне застосування у цій частині положень кримінального процесуального закону.
Так, в апеляційному суді, захисники та підозрюваний вважали визначену оскаржуваною ухвалою заставу непомірною, при цьому послались на те, що підозрюваний має на утриманні дружину, неповнолітніх дітей, що підтверджується наявними в матеріалах судового провадження документами, а його річний дохід як державного службовця унеможливлює виконання рішення слідчого судді в частині внесення визначеного розміру застави.

Прокурор в апеляційному суді зазначив, що розмір визначеної підозрюваному застави є обґрунтованим та справедливим.
Відповідно до п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України, розмір застави визначається у таких межах: щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від 20 (двадцяти) до 80 (вісімдесяти) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
У виключних випадках, якщо слідчий суддя, суд встановить, що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється, обвинувачується у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят чи триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб відповідно.
Згідно із ст. 7 Закону України «Про державний бюджет України на 2017 рік», з 01 січня прожитковий мінімум для працездатних осіб складає 1600 грн.
Разом з тим, відповідно до ч. 4 ст. 182 КПК України розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.
В той же час, слідчий суддя районного суду, посилаючись на можливість призначення підозрюваному застави у розмірі, що перевищує 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, та визначивши заставу у розмірі 3125 (трьох тисяч ста двадцяти п`яти) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 5000000 гривень, не навів в своїй ухвалі належної підстави, яку він вважає виключною, та яка давала можливість слідчому судді вийти за межі вимог п.2 ч.5 ст.182 КПК України та визначити такий розмір застави, пославшись лише на суспільний інтерес та корупційний характер вчиненого кримінального правопорушення.

При цьому слідчий суддя знехтував вимогами ч.4 ст. 182 КПК України відповідно до яких, розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, інших даних про особу та ризиків, передбачених ст. 177 КПК України. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

У наданих прокурором до клопотання матеріалів, відсутні жодні докази того, що існують обставини, які є виключними підставами для визначення слідчим суддею застави саме у розмірі 3125 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить5000000 гривень і такі докази прокурором не надані апеляційному суду.

Як вбачається з оскаржуваної ухвали, відповідно до поданої декларації за 2016 рік, як особи уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування заробітна плата підозрюваного ОСОБА_9 за основним місцем роботи склала 15 757 гривень. При цьому, у протоколі допиту в якості підозрюваного ОСОБА_9 вказав, що його місячна заробітна плата складає 7800 гривень.
Крім того, з наданих до клопотання матеріалів вбачається, що за місцем мешкання підозрюваного, в ході проведення обшуку житла, за яким мешкає останній, було вилучено грошові кошти у сумі 2590 доларів США та 2000 доларів США, які підозрюваний отримав від ОСОБА_12 , які фактично є предметом даного правопорушення та були вилучені під час обшуку квартири підозрюваного.
Водночас, надані органом досудового розслідування матеріали не містять належних та достатніх даних, які можуть вказувати на можливість внесення останнім застави у визначеному слідчому судді розмірі.
Прокурор у судовому засіданні послався на проведення в рамках даного кримінального провадження обшуку у відповідній банківській установі та вилучення ніби то належних матері підозрюваного грошових коштів, які зберігалися в банківських ячейках у сумі понад 200 тисяч доларів США. При цьому на підтвердження зазначеного, прокурор не надав апеляційному суду жодних доказів, в тому числі і ті, які могли свідчити про те, що ці грошові кошти можуть належати підозрюваному, а також доказів того, що підозрюваний має будь яке відношення до цих коштів, чи вони могли бути отримані останнім в результаті протиправної діяльності.
Інших даних на підтвердження майнового стану підозрюваного чи підтвердження обставин можливості внесення ним як альтернативного запобіжного заходу - застави у сумі 5000000 грн. - матеріали справи не містять.
Крім того, вилучення органом досудового розслідування належних матері підозрюваного коштів, фактично унеможливлює їх використання і внесення застави його рідними або іншим заставодавцем.
Таким чином, з урахуванням усіх в сукупності встановлених обставин справи та майнового стану підозрюваного, визначений останньому розмір застави у сумі 5 млн. гривень є непомірним для нього, оскільки підозрюваний не має можливості на внесення відповідної застави, на що вірно було звернуто увагу сторони захисту.
Відповідно до ч. 3 ст. 407 КПК України, за наслідками апеляційного розгляду за скаргою на ухвали слідчого судді суд апеляційної інстанції має право: 1) залишити ухвалу без змін; 2) скасувати ухвалу і постановити нову ухвалу.
З огляду на наведене вище, ухвала слідчого судді в частині визначення розміру застави не відповідає вимогам закону та підлягає скасуванню, з ухваленням апеляційним судом нової ухвали.

Визначаючи розмір застави, апеляційний суд враховує обставини вчиненого правопорушення, яке є корупційним, пов`язане з виконанням обов`язків державного службовця, роль підозрюваного у вчиненому правопорушенні, яка на думку апеляційного суду фактично є основною та його відношення до скоєного, сімейний та майновий стан підозрюваного, дані щодо якого було встановлено під час розгляду апеляційної скарги.

При цьому апеляційний суд виходить з того, що наявна у матеріалах справи біографічна довідка свідчить про те, що підозрюваний ОСОБА_9 на протязі тривалого часу, займав відповідальні керівні посади в Головному управлінні юстиції в Одеській області, що вказує на отримання ним відповідного щорічного доходу та можливості внесення відповідного розміру застави, в тому числі і розмірі, який перевищує розмір, визначений ч.5 ст.182 КПК України
Разом з тим,апеляційний суд приймає до уваги наявність ризиків можливого перешкоджання підозрюваним кримінальному провадженню та вважає, що у даному випадку усі в сукупності обставини, які встановлені апеляційним судом, вказують на виключність випадку, оскільки розмір застави, визначений п.3 ч.5 ст.182 КПК України, не зможе забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного та вважає за можливим та необхідним визначити заставу у розмірі 1000 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 1600000 (один мільйон шістсот тисяч) гривень.

На думку апеляційного суду, саме цей розмір застави буде достатній для забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків та буде помірним для підозрюваного, членів його сім`ї чи іншого заставодавця.

Враховуючи викладене, апеляційний суд вважає за необхідне апеляційну скаргу захисника задовольнити частково, скасувати ухвалу слідчого судді і постановити нову ухвалу, якою частково задовольнити клопотання слідчого та застосувати до ОСОБА_9 запобіжний захід у виді тримання під вартою в межах строків досудового розслідування із визначенням розміру застави у розмірі 1000 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 1600000 (один мільйон шістсот тисяч) гривень з покладення на підозрюваного обов`язків, визначених ч.5 ст.194 КПК України, в тому числі і утримання від спілкування зі свідками у кримінальному провадженні - ОСОБА_12 та ОСОБА_18 .

З урахуванням викладеного, керуючись ст.ст. 177, 178, 182, 183, 194, 376, 404, 405, 407, 409, 419, 422, 532 КПК України, апеляційний суд Одеської області,-

постановив
Апеляційні скарги підозрюваного ОСОБА_9 та його захисників - адвокатів ОСОБА_7 та ОСОБА_8 - задовольнити частково.

Ухвалу слідчого судді Приморського районного суду м. Одеси від 01 жовтня 2017 року, у рамках кримінального провадження за №0001115 внесеному до ЄРДР 17.08.2017 року за ознаками ч.3 ст.368 КК України, якою застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_9 , строком на 60 днів, тобто до 27.11.2017 року з визначенням застави, як запобіжного заходу у розмірі 3125 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 5 000 000 (п`ять мільйонів) гривень - скасувати.

Постановити нову ухвалу, якою клопотання слідчого в ОВС другого СВ управління з розслідування кримінальних проваджень слідчими органів прокуратури та процесуального керівництва прокуратури Одеської області ОСОБА_10 про застосування відносно підозрюваного ОСОБА_9 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою з визначенням розміру застави - задовольнити частково.

Застосувати відносно ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в Одеському слідчому ізоляторі УДДВП в Одеській області строком на 60 діб, тобто до 27.11.2017 року.

Визначити підозрюваному ОСОБА_9 розмір застави, як запобіжного заходу, достатнього для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК України, у розмірі 1000 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто 1600000 (один мільйон шістсот тисяч) гривень.

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу на депозитний рахунок для зарахування заставних сум (Отримувач: Апеляційний суд Одеської області; Код ; Розрахунковий рахунок 5572; МФО 820172; Банк отримувача: ДКСУ м. Київ; Призначення платежу: Згідно ухвали апеляційного суду Одеської області від 05 жовтня 2017 року; Заставна сума за ОСОБА_9 ; (Судді ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ).

Підозрюваний ОСОБА_9 звільняється з під варти після внесення застави.

У разі внесення застави зобов`язати підозрюваного після звільнення з під варти прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора або суду протягом дії запобіжного заходу у вигляді застави.

Покласти на підозрюваного обов`язки, передбачені ч.5 ст.194 КПК України, а саме: 1) прибувати до слідчого з встановленою періодичністю; 2) не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає без дозволу слідчого, прокурора або суду; 3) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та місця роботи; 4) здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, або інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну; 5) утримуватися від спілкування зі свідками ОСОБА_12 та ОСОБА_18 .

Роз`яснити підозрюваному наслідки невиконання указаних обов`язків, а саме: у разі, якщо підозрюваний, будучи належним чином повідомленим, не з`явиться до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду, без поважних причин та не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

У разі звернення застави в дохід держави, слідчий суддя вирішує питання про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого більш суворого запобіжного заходу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення, є остаточною і оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Судді апеляційного суду Одеської області
ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4