Провадження №1-кс/447/615/17
Справа №447/2052/17
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
20 листопада 2017 р. слідчий суддя Миколаївського районного суду Львівської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3
розглянувши клопотання заступника начальника Мдиколаївського ВП начальник СВ Стрийського ВП ГУНП у Львівській області ОСОБА_4 про арешт майна по кримінальному провадженні №0000590 від 29.07.2017р., за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 358 КК України, -
встановив:
заступника начальника Миколаївського ВП начальник СВ Стрийського ВП ГУНП у Львівській області ОСОБА_4 за погодженням з прокурором звернувся з клопотанням до слідчого судді Миколаївського районного суду Львівської області про арешт майна. В обґрунтування клопотання зазначає, що невстановлена особи у невстановлений період часу, використала завідомо підроблений документ, а саме лист погодження від імені сільського голови Красівської сільської ради від 12.11.2015р., про те, що сільська рада не заперечує щодо відведення земельних ділянок (згідно графічних матеріалів) ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 для ведення особистого селянського господарства на землях сільськогосподарського призначення Красівської сільської ради, за межами населеного пункту.
Із заяви сільського голови Тростянецької сільської ради (Тростянецька ОТГ) ОСОБА_8 , вбачається що земельною комісією сільської ради було виявлено факти незаконного заволодіння земельними ділянками з кадастровими номерами: :07:000:0211, :07:000:0209, :07:000:0205, оскільки Красівська сільська рада не надавала погодження на виділення земельних ділянок у власність ОСОБА_5 , ОСОБА_6 та ОСОБА_7 .
Досудовим слідством встановлено, що земельні ділянки з кадастровими номерами: :07:000:0211 та :07:000:0205 можливо були набуті у власність ОСОБА_5 та ОСОБА_7 , незаконним шляхом, без погодження з органами місцевого самоврядування Тростянецькою сільською радою Тростянецької ОТГ, шляхом використання підробленого листа Красівської сільської ради від 12.11.2015 (без відповідної реєстрації, тощо), яка на момент прийняття рішення 07.12.2016 Головним управлінням Держгеокадастру у Львівській області про надання дозволу на розроблення проекту із землеустрою, не існувала як орган місцевого самоврядування більше року.
За таких обставин, земельні ділянки з кадастровими номерами: :07:000:0211 та :07:000:0205, являються об`єктом кримінально протиправних дій, набуті кримінально протиправним шляхом внаслідок вчинення кримінального правопорушення, у зв`язку з чим являються речовими доказами у кримінальному провадженні.
17.11.2017 року на підставі ухвали слідчого судді Миколаївського районного суду Львівської області проведено обшук за місцем знаходження приміщення колишньої Красівської сільської ради, в ході якого виявлено та вилучено: 1) протокол 29 сесії 6 скликання Красівської сільської ради від 15.01.2015, в прошитому стані без нумерації на 28 арк.; 2) протокол 30 сесії 6 скликання Красівської сільської ради від 30.01.2015р, в прошитому стані без нумерації на 62 арк.; 3) протокол 33 сесії 6 скликання Красівської сільської ради від 14.08.2015р, в прошитому стані без нумерації на 7 арк.; 4) протокол 36 сесії 6 скликання Красівської сільської ради від 24.10.2015р, в прошитому стані без нумерації на 34 арк.
Заслухавши в судовому засіданні прокурора ОСОБА_3 який клопотання про арешт майна підтримав, вважаю, що клопотання підлягає до задоволення.
Відповідно до ч.1, ч.2 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.
Арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.
Клопотання слідчого про арешт майна подано до вимог ст. 171 КПК України.
Згідно ч.2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Відповідно до ч.1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
А відтак, у відповідності до ч.1 ст.98КПК України - вилучені документи, являються предметом кримінально-протиправних дій, які можуть бути використані як доказ вказаного факту у кримінальному провадженні.
За ч.4 ст. 170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.
З метою тимчасового обмежити можливість відчужувати, розпоряджатися чи користуватися документами та унеможливлення настання наслідків, які можуть перешкодити досягненню мети кримінального провадження, слідчий суддя вважає за необхідне накласти арешт на документи.
Керуючись ст. ст. 170 -173 КПК України, слідчий суддя, -
ухвалив:
Клопотання про накладення арешту на майно задоволити.
Накласти арешт на документи, які були вилучені 17.11.2017 року під час проведення обшуку у приміщенні колишньої Красівської сільської ради, що за адресою: Львівська область, Миколаївський район, с. Красів вул. Шевченка, 21, а саме: 1) протокол 29 сесії 6 скликання Красівської сільської ради від 15.01.2015р., в прошитому стані без нумерації на 28 арк.; 2) протокол 30 сесії 6 скликання Красівської сільської ради від 30.01.2015р., в прошитому стані без нумерації на 62 арк.; 3) протокол 33 сесії 6 скликання Красівської сільської ради від 14.08.2015р., в прошитому стані без нумерації на 7 арк.; 4) протокол 36 сесії 6 скликання Красівської сільської ради від 24.10.2015р, в прошитому стані без нумерації на 34 арк, заборонивши користуватись та розпоряджатись вказаними майном (документами), до скасування арешту майна у встановленому КПК України порядку.
Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом п`яти днів з дня її оголошення.
Ухвала може бути скасована в порядку ст. 174 КПК за клопотанням власника / володільця майна, що не був присутнім під час розгляду.
Слідчий-суддя: ОСОБА_1