Справа № 404/7482/17
Номер провадження 1-кс/404/2423/17
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 листопада 2017 року Слідчий суддя Кіровського районного суду міста Кіровограда ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні і місті Кропивницькому клопотання слідчого СВ Кропивницького відділу поліції Головного управління Національної поліції України в Кіровоградській області ОСОБА_4 , про застосування підозрюваному запобіжного заходу у виді тримання під вартою по кримінальному провадженню 0012133 відносно:

ОСОБА_5 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 в м. Кіровограді, українця, громадянина України, з середньою освітою, не одруженого, офіційно не працевлаштованого, без утриманців, на обліках у лікарів психіатра та нарколога не перебуває, без визначеного місця реєстрації та постійного місця проживання, раніше неодноразово судимого, останній раз вироком Кіровського районного суду м. Кіровограда від 30.08.2017 року за ч.3 ст. 185 КК України до позбавлення волі строком на 3 роки, з випробуванням на 3 роки,

підозрюваного в цьому кримінальному провадженні за ч. 2 ст. 185 КК України,

ВСТАНОВИВ:

Слідчий СВ Кропивницького відділу поліції ГУНП в Кіровоградській області, за погодженням з прокурором Кіровоградської місцевої прокуратури, звернувся до Кіровського районного суду міста Кіровограда з клопотанням по зазначеному кримінальному провадженню про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , який підозрюється в тому, що він 27.10.2017 року о 12-40 год., перебуваючи в під`їзді №3 будинку АДРЕСА_1 , викрав ліхтар для сходинок «LED 6Вт ІР65», належний ОСОБА_6 . Аналогічні дії ОСОБА_5 вчинив 12.11.2017 року о 14-30 год., коли повторно таємно викрав ліхтар з під`їзду №4 по АДРЕСА_2 , належний ОСОБА_7 .

Слідчий з прокурором заявлені у клопотанні вимоги підтримали.

Підозрюваний заперечує проти запропонованого слідчим виду запобіжного заходу-тримання під вартою, оскільки слідству він не перешкоджає, процесуальні обов`язки виконує, тому просить застосувати до нього запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою.

Термін «обґрунтована підозра», згідно практики Європейського суду з прав людини у справі «Нечипорук і Ионкало проти України» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа про яку йдеться мова, могла вчинити правопорушення. Внесене на розгляд слідчого судді клопотання, відповідає як вимогам ст.184 КПК України, так і практиці застосування рішень Європейського суду, оскільки обставини зафіксовані в протоколах: проведення слідчого експерименту, допиту потерпілих та свідків, огляду предметів та результатами зафіксованими камерами відео спостереження в сукупності містять достатньо даних, про наявність обґрунтованої підозри відносно ОСОБА_5 за ознаками ч.2 ст.185 КК України.

Від слідчого судді, на початковій стадії досудового розслідування, не вимагається визначати правильність кваліфікації, а також: достатність, належність, допустимість, достовірність доказів. Остаточну оцінку доказам дає суд, під час судового провадження. Для вирішення цього клопотання достатньо встановити наявність обґрунтованості пред`явленої підозри, що виконали слідчий з прокурором.

Згідно ч.2 ст.177 КПК України підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені ч.1 ст.177 КПК України.

У порядку ч.1 ст.183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Згідно п. 5 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосований до раніше судимої особи, яка підозрюється чи обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі понад три роки.

Так, злочин в якому пред`явлено повідомлення про підозру є: умисним, корисливим, повторним, середньої тяжкості. Посягає на суспільні інтереси - проти власності. Шкоду не відшкодовано. Раніше судимий за аналогічні корисливі злочини. Інкриміновані події мали місце під час випробування за попереднім вироком Кіровського районного суду м. Кіровограда від 30.08.2017 року.

Перелічені обставини істотно підвищують ступінь та характер суспільної небезпеки діяння. Дії підозрюваного визначаються як заздалегідь сплановані, обдумані. Підозрюваний соціально не адаптований, без місця проживання і законного джерела одержання доходу чи/або заробітної плати. Слідчий суддя взяв до уваги дані, що характеризують особу підозрюваного, який підозрюється у вчиненні інкримінованих злочинів в період строку на випробування. Відсутність постійного місця проживання та тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_5 у разі визнання його винним у вчиненні злочинів передбачає позбавлення волі, що може бути підставою для початку можливого переховування від слідства та суду.

У даному конкретному випадку наявні реальні ознаки суспільного інтересу та необхідність забезпечення завдань кримінального провадження і завершення досудового розслідування по кримінальному провадженню (ст.2 КПК України), які не зважаючи на презумпцію невинуватості, переважають принцип поваги до особистої свободи підозрюваного. На виконання п.2 ч.2 ст.183 КПК України прокурор довів, що ОСОБА_5 після обставин, в яких він підозрюється, вчинив умисні дії на приховування злочину, залишив місце пригоди, приховав речові докази, тобто свідомо активно перешкоджав встановленню істини по справі, що істотно підвищує ризик невиконання покладених на нього процесуальних обов`язків, відтак щодо нього не може бути застосований менш суворий вид запобіжного заходу ніж тримання під вартою.

У разі застосування ОСОБА_5 запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, вказане не забезпечить на початковому етапі проведення досудового розслідування та у подальшому належного виконання останнім його процесуальних обов`язків: так, відстоювання власної правової позиції є передумовою для впливу на свідків, знищенню чи перетворенню доказів, тобто ускладнить і затягне досудове розслідування. Попередня судимість і відсутність законного джерела доходу є ризиком вчинення нових кримінальних правопорушень. Таким чином, перебуваючи на волі, підозрюваний буде мати можливість допустити вчинення нових кримінальних правопорушень, що стане передумовою для затягування розгляду кримінального провадження. Ознака повторності, свідчить про ігнорування принципу мирного володіння майном. Не має постійного чи визначеного місця проживання, тобто за місцем проведення досудового розслідування останній не налагодив стійких соціальних зв`язків. Як наслідок, можлива неявка, переховування, міжнародний розшук. Виключається можливість застосування домашнього арешту, оскільки підозрюваний не має постійного місця проживання та визначеного місця реєстрації. Менш суворі види запобіжних заходів не здатні забезпечити ризики передбачені ст.177 КПК України та належне виконання покладених на нього процесуальних обов`язків.

Так, ОСОБА_5 підозрюється у злочинах середньої тяжкості, не пов`язаних з застосуванням насильства, тому згідно п.1 ч.4 ст.183 КПК України, при застосуванні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою необхідно визначити заставу, яка становить 2 розміри прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановлений Законом, станом на перше січня 2017 року, який буде достатнім для забезпечення належної поведінки підозрюваного, та зумовлений ступенем довіри, до неї при якому перспектива втрати внесеної застави, буде стримуючим фактором, щоб у особи, щодо якої застосовано заставу, не виникло бажання будь яким чином перешкоджати встановленню істини по кримінальному провадженню. Враховуючи дані про особу підозрюваного, обставини кримінального провадження, тяжкість кримінальних правопорушень у вчиненні яких він підозрюється, правильним буде визначити підозрюваному саме такий розмір застави, як то вимагають положення п.п.1-3 ч. 5 ст. 182 КПК України.

За правилами ст.209 КПК України, моментом затримання ОСОБА_5 буде вважатись час проголошення цієї ухвали.

Можливість внесення грошової застави є ознакою гуманності, забезпечить реалізацію прав та обов`язків, зокрема права отримання винагороди за працю.

Керуючись ст.ст.131-132, 176-178, 193-197, 309, 369-372 КПК України,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого задовольнити.

Застосувати підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , запобіжний захід у виді тримання її під вартою строком на шістдесят днів.

Початок строку тримання під вартою ОСОБА_5 обчислювати з моменту винесення цієї ухвали, тобто з 14 години 30 хвилин, 23 листопада 2017 року.

Строк дії застосованого ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді тримання під вартою, закінчується о 14 годині 30 хвилин, 21 січня 2018 року.

Визначити ОСОБА_5 два розміри прожиткового мінімуму для працездатних осіб, в якості застави, що в грошовому еквіваленті становить 3200 грн. (три тисячі двісті гривень нуль копійок), яка ним або заставодавцем може бути внесена на депозитний рахунок 2505, отримувач коштів ТУ ДСА України в Кіровоградській області , банк отримувача ДКСУ місто Київ; код банку отримувача МФО 820172, призначення платежу: «застава за ОСОБА_5 по клопотанню 404/7482/17; 1-кс/404/2423/17, Кіровський районний суд міста Кіровограда, із зазначенням анкетних даних особи, яка вносить заставу». У разі внесення заставодавцем визначеної в ухвалі суми застави, зобов`язати підозрюваного ОСОБА_5 - прибувати за викликом до слідчого, прокурора або суду; не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає чи перебуває без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання; утримуватися від спілкування із свідками.

Попередити підозрюваного ОСОБА_5 , що в разі невиконання покладених на неї зобов`язань внесена застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення. Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до апеляційного суду Кіровоградської області протягом 5 днів з дня її оголошення. Ухвала набирає законної сили після закінчення строку на подачу апеляційної скарги за відсутності такої скарги, а при оскарженні ухвали - після постановлення ухвали апеляційним судом при відхиленні апеляції.

Суддя Кіровського

районного суду

м.Кіровограда ОСОБА_1