Справа № 150/202/16-к
Провадження №1-кп/150/1/18
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 березня 2018 року с. Мазурівка

Чернівецький районний суд Вінницької області у складі:

головуючої судді ОСОБА_1 ,

за участю: секретаря ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

потерпілого ОСОБА_4 , його представника адвоката ОСОБА_5 ,

представника потерпілих ОСОБА_6 та ОСОБА_7 - адвоката ОСОБА_8 , представника потерпілого ОСОБА_9 адвоката ОСОБА_10 ,

обвинуваченого ОСОБА_11 , його захисника адвоката ОСОБА_12 ,

розглядаючи у відкритому судовому засіданні в залі суду с.Мазурівка кримінальне провадження, зареєстроване у Єдиному реєстрі досудових розслідувань за №0000117 від 04 липня 2015 року по обвинуваченню ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою Чернівецького районного суду від 01 листопада 2016 року у кримінальному провадженні №0000117 призначено комплексну судово-медичну та автотехнічну експертизу.
17.11.2017 на адресу Чернівецького районного суду надійшли висновки експертів №95-к/691-1721 та №122-к/691-1721 (комісійної судово-медичної експертизи), матеріали кримінального провадження №150/202/16-к, речові докази.

Згідно висновку експертів №95-к/691-1721 від 11.11.2016-13.10.2017: «Оскільки тілесні ушкодження у ОСОБА_11 виникли за короткий проміжок часу в результаті однієї події (ДТП) їх слід розглядати і оцінювати як єдиний комплекс тілесних ушкоджень. Вказана політравма у ОСОБА_11 виникла від дії тупих предметів, відноситься до тяжких тілесних ушкоджень за ознакою небезпеки для життя в момент спричинення, оскільки призвела до небезпечних для життя явищ - коми, порушення функції дихання та гемодинаміки (пп. 2.1.1. а 2.1.2 «Правил судово-медичного визначення ступеня тяжкості тілесних ушкоджень»). Конструкція та механізм розкривання подушки безпеки, за умови її справності виключає утворення тілесних ушкоджень внаслідок прямої дії в місці контакту. Локалізація тілесних ушкоджень та механізм їх утворення (ударна дія), вказують на утворення ушкоджень в результаті травми в салоні автомобіля, де спочатку відбувся удар правою половиною голови (обличчя), правою поверхнею грудної клітки, правим плечем в праву стійку кузова, після чого мало місце відкидання потерпілого назад та удар потиличною ділянкою голови об виступаюючі елементи салону, на що вказують забій потиличної ділянки голови та множинні геморагічні забої лобно-скроневих часток головного мозку. Враховуючи вид зіткнення, посадку та напрям руху по салону, локалізацію тілесних ушкоджень на правій половині голови, грудної клітки та правого плечового поясу і відсутність характерних ушкоджень для водія при дорожньо-транспортних пригодах (в ділянці грудини, кистей рук, передніх поверхнях колінних суглобах, дані спеціальної літератури, судово-медична експертна комісія вважає, що ОСОБА_11 в момент ДТП, найбільш ймовірно, перебував на місці пасажира переднього сидіння».

Згідно висновку експертів №122-к/691-1721 від 11.11.2016-13.10.2017: «Оскільки тілесні ушкодження у ОСОБА_4 виникли за короткий проміжок часу в результаті однієї події (ДТП) їх слід розглядати і оцінювати як єдиний комплекс тілесних ушкоджень. Конструкція та механізм розкривання подушки безпеки, за умови її справності виключає утворення тілесних ушкоджень внаслідок прямої дії в місці контакту. Вказана політравма у ОСОБА_4 виникла від дії тупих предметів і належить до тяжких тілесних ушкоджень за ознакою небезпеки для життя в момент спричинення (п.п. 2.1.1 2.1.3.м) «Правил судово-медичного визначення ступеня тяжкості тілесних ушкоджень»). Характер та локалізація тілесних ушкоджень та механізм їх утворення (ударна дія та тертя), відсутність ознак переїзду вказують на утворення ушкоджень в результаті травми в салоні автомобіля, де мали місце удар правою ногою об панель приладів, сковзання рук з керма з тертям кистей об панель приладів та переміщення по салону вперед і вправо з послідуючим ударом правою половиною голови об виступаючі частини салону автомобіля, на що вказують рана на правому вусі та черепно-мозкова травма. Враховуючи вид зіткнення, посадку та напрям руху по салону, локалізацію тілесних ушкоджень на правій нозі, правому вусі та саден на тильній поверхні кистей, які є характерними ушкодженнями для водія при дорожньо-транспортних пригодах, дані спеціальної літератури, судово- медична експертна комісія вважає, що ОСОБА_4 в момент ДТП найбільш ймовірно перебував на місці водія».

З метою роз'яснення даних експертних висновків, за клопотанням прокурора викликано та допитано в судовому засіданні експертів КП «Вінницьке обласне бюро судово-медичної експертизи» ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 та Вінницького відділення ОСОБА_17 .

Зокрема, експерти КП «Вінницьке обласне бюро судово-медичної експертизи» надали суду наступні роз`яснення висновків:

ОСОБА_18 .Мусієнко суду показав, що підтримує свої висновки; зазначив, що при наданні висновку вивчалась медична документація, матеріали справи, застосовувалась дисертація 2010року ОСОБА_19 ; при складанні висновків не вивчались обставини використання ременя безпеки як водієм, так і пасажиром, не брались до уваги показання свідків, зазначивши, що такі дані мають значення для експертизи і можуть бути встановлені шляхом призначення додаткової експертизи; також зазначив, що тілесні ушкодження, спричинені водію, могли бути утворені подушкою безпеки та іншими виступаючими частинами салону автомобіля.

Експерт ОСОБА_14 суду показав, що підтримує висновки експертизи; при оцінці ушкоджень наявність паска безпеки принципового значення не має, наявність паска і подушки безпеки не впливає на характер тілесних ушкоджень, а лише може зменшити вираженість тілесних ушкоджень водія; у висновку експерта не зобов`язані вказувати літературу, методику, яка застосовувалась при експертному дослідженні; покази свідків не використовувались і не брались до уваги експертами при складанні висновку.

ОСОБА_20 суду показав, що підтримує висновки експертизи, зазначивши, що подушка безпеки запобігає утворенню тілесних ушкоджень, спричинених ОСОБА_11 ; відомості про використання водієм та пасажиром паска безпеки відсутні в матеріалах справи та не мають значення при отриманні тілесних ушкоджень при спрацюванні подушки безпеки; особисто огляд транспортного засобу не проводив.

Експерт ОСОБА_16 суду показав, що підтримує експертні висновки; спрацьована подушка безпеки не могла завдати тілесних ушкоджень, спричинених ОСОБА_11 ; матеріали справи не містять відомостей про застосування ременя безпеки під час ДТП; зазначення у висновку методик та методів, які використовувались експертами при складанні висновку не є обов`язковим; при огляді транспортного засобу не звертав увагу на сліди бурого кольору в салоні автомобіля.

Експерт Вінницького відділення ОСОБА_21 суду показав, що під час ДТП мало місце фронтальне праве зіткнення автомобілів, напрямки переміщення водія і пасажира по салоні автомобіля «вперед направо». Зазначив, що подушка безпеки при фронтальному зіткненні працює декілька секунд, фіксує водія при зіткненні. Травмуюча дія подушки безпеки виключає утворення тілесних ушкоджень внаслідок прямої дії в місці контакту. Спрацювання подушки безпеки травмуючої загрози та дії не несе, однак якщо пасажир не застосовував ремінь безпеки, то вона може спричинити тілесні ушкодження. Ремінь безпеки забезпечує фіксування тіла, тому якщо водій і пасажир застосували ремені безпеки, то тілесні ушкодження у них відсутні. З огляду на викладене, зазначив, що в досліджуваній ситуації водій та пасажир не використовували ремені безпеки. Підтвердив у судовому засіданні надані за його участю висновки. На запитання представника потерпілого ОСОБА_10 зазначив, що з інструкцією про використання транспортного засобу не ознайомлювався, оскільки всі вони є однотипними за своїм змістом, де зазначено, як спрацьовує і діє подушка безпеки та пасок безпеки. По експертному висновку відносно потерпілого ОСОБА_4 - якими виступаючими поверхнями салону автомобіля могли бути спричинені тілесні ушкодження ОСОБА_4 чіткої відповіді не надав.

Прокурором в судовому засіданні заявлено клопотання про призначення повторної комплексної судово-медичної та автотехнічної експертизи, мотивуючи тим, що досліджені висновки комплексної експертизи суперечать матеріалам справи, є нечіткими і неповними, пояснення експертів суперечать один одному.

Представник потерпілих ОСОБА_8 підтримав клопотання прокурора, зазначивши, що пояснення експертів суперечать один одному, висновки експертів суперечать матеріалам справи, при складанні висновків не брались до уваги показання свідків, у висновку не описано щодо застосування водієм та пасажиром паска безпеки, при складанні висновків не досліджено органічні сліди в салоні автомобіля і чи співпадають такі сліди з отриманими травмами обвинуваченим та потерпілим ОСОБА_4 .

Представник потерпілого ОСОБА_5 та потерпілий ОСОБА_4 підтримали клопотання прокурора, зазначивши про неповноту наданих висновків.

Представник потерпілого ОСОБА_10 підтримав клопотання прокурора, зазначивши, що висновки експертизи суперечать матеріалам справи та інструкції з використання транспортного засобу, згідно якої передбачено прямий зв`язок між використанням ременя безпеки при спрацюванні подушки безпеки з спричиненими травмами водія.

Захисник ОСОБА_12 та обвинувачений заперечили щодо клопотання прокурора, зазначивши, що таке клопотання є необґрунтованим.

Розглянувши клопотання про призначення повторної комплексної судово-медичної та автотехнічної експертизи, заслухавши думку учасників судового процесу з приводу заявленого клопотання, суд зазначає наступне.

Згідно до ч.1 ст. 242 КПК України, експертиза проводиться експертом за зверненням сторони кримінального провадження або за дорученням слідчого судді чи суду, якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання.

Відповідно до ст. 332 КПК України, під час судового розгляду суд за клопотанням сторін кримінального провадження або потерпілого за наявності підстав, передбачених статтею 242 цього Кодексу, має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам.

Відповідно до ч.1, 3 ст.101 КПК України, висновок експерта - це докладний опис проведених експертом досліджень та зроблені за їх результатами висновки, обґрунтовані відповіді на запитання, поставлені особою, яка залучила експерта, або слідчим суддею чи судом, що доручив проведення експертизи. Висновок повинен ґрунтуватися на відомостях, які експерт сприймав безпосередньо або вони стали йому відомі під час дослідження матеріалів, що були надані для проведення дослідження. Експерт дає висновок від свого імені і несе за нього особисту відповідальність.

Частина 1 ст.102 КПК України містить вимоги до висновку експерта, зокрема, передбачено, що у висновку експерта повинно бути зазначено:

1) коли, де, ким (ім`я, освіта, спеціальність, свідоцтво про присвоєння кваліфікації судового експерта, стаж експертної роботи, науковий ступінь, вчене звання, посада експерта) та на якій підставі була проведена експертиза;

2) місце і час проведення експертизи;

3) хто був присутній при проведенні експертизи;

4) перелік питань, що були поставлені експертові;

5) опис отриманих експертом матеріалів та які матеріали були використані експертом;

6) докладний опис проведених досліджень, у тому числі методи, застосовані у дослідженні, отримані результати та їх експертна оцінка;

7) обґрунтовані відповіді на кожне поставлене питання.

Згідно Інструкції про проведення судово-медичної експертизи за №6 від 17.01.1995, дослідна частина висновку експерта повинна містити докладний опис процесу дослідження і всіх виявлених при цьому фактичних даних з вказівкою методів та методик, що застосовувалась, в тому числі і тих, що реєстрували ушкодження.

Відповідно до п.11 постанови Пленуму Верховного Суду України №8 від 30.05.1997 «Про судову експертизу в кримінальних і цивільних справах», повторна експертиза призначається, коли є сумніви у

правильності висновку експерта, пов`язані з його недостатньою

обгрунтованістю чи з тим, що він суперечить іншим матеріалам

справи, а також за наявності істотного порушення процесуальних

норм, які регламентують порядок призначення і проведення

експертизи. Істотними можуть визнаватися, зокрема, порушення, які

призвели до обмеження прав обвинуваченого чи інших осіб.

В ухвалі (постанові) про призначення повторної експертизи

зазначаються обставини, які викликають сумніви у правильності

попереднього висновку експерта. Проведення повторної експертизи може бути доручено тільки іншому експертові.

Оглянувши і дослідивши висновки комплексної судово-медичної та автотехнічної експертизи №95-к/691-1721 та №122-к/691-1721 та допитавши експертів, які проводили експертизу, суд зазначає, що висновки експертизи суперечать іншим матеріалам справи, є неповними, необгрунтованими, не містять чіткої відповіді на поставлені питання, не містять вказівки на використані в процесі дослідження літературу, методи та методики дослідження.

Зокрема, при складанні висновку експертами не брались до уваги показання свідків та не з`ясовувались обставини про наявність чи відсутність паска безпеки як у водія, так і у пасажира під час ДТП; висновок експертів, що конструкція та механізм розкривання подушки безпеки, за умови її справності, виключає утворення тілесних ушкоджень внаслідок прямої дії в місці контакту, зроблений без врахування використання водієм паска безпеки; не конкретизовано якими саме виступаючими частинами салону автомобіля могли бути спричинені тілесні ушкодження як у обвинуваченого так і у потерпілого ОСОБА_4 ; не досліджувалось органічні сліди в салоні автомобіля (сліди бурого кольору) і їх взаємозвязок з отриманими травмами обвинуваченим та потерпілим ОСОБА_4 .
Зазначені недоліки експертних висновків не вдалось усунути шляхом допиту експертів в судових засіданнях, пояснення експертів суперечать один одному.
За таких обставин, слід прийти до висновку, що комісія експертів провела дослідження без повного вивчення обставин, які мають суттєве значення для надання висновків на поставлені питання.
Наведені обставини свідчать про те, що під час судового розгляду залишились недослідженими обставини, з`ясування яких може мати істотне значення для ухвалення законного, обґрунтованого та справедливого судового рішення, зважаючи на те, що експертний висновок є одним із доказів у кримінальному судочинстві та суттєво впливає на кримінально-правову кваліфікацію кримінального правопорушення, і містить оцінку наслідків протиправного діяння, і саме в такому розумінні вони оцінюються судом при вирішенні питання про доведеність винуватості особи у кримінальному правопорушенні та обставин його вчинення, а тому з метою дотримання прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження клопотання прокурора про проведення повторної комплексної судово-медичної та автотехнічної експертизи слід задоволити та призначити повторну комплексну судово-медичну та автотехнічну експертизу за участю експертів Київського обласного бюро судово-медичної експертизи та Київського науково-дослідного інституту судових експертиз.
З огляду на те, що у розпорядження експертів направляються матеріали кримінального провадження, до отримання висновку експертизи продовження судового розгляду неможливе.

Керуючись ст.ст.242, 332, 363, 369 КПК України, суд
У Х В А Л И В :

Клопотання прокурора про призначення повторної комплексної судової медичної та автотехнічної експертизи задоволити.

Призначити у кримінальному проваджені № 0000117 повторну комплексну судову медичну та автотехнічну експертизу, проведення якої доручити експертам Київського обласного бюро судово-медичної експертизи (м.Київ, вул.Оранжерейна, 7; 04112) та Київського НДІСЕ (м.Київ, вул.Смоленська, 6; 03057), визначивши провідною експертною установою Київське обласне бюро СМЕ.

На вирішення експертів поставити наступні запитання:

- який механізм виникнення ушкоджень у ОСОБА_11 і в результаті якого виду травматичної дії (частини, механізму або деталі кузову (кабіни) автомобіля «Форд-Транзит» НОМЕР_1 ) могли бути спричинені виявлені ушкодження?

- який механізм виникнення ушкоджень у ОСОБА_22 і в результаті якого виду травматичної дії (частини, механізму або деталі кузову (кабіни) автомобіля «Форд-Транзит» НОМЕР_1 ) могли бути спричинені виявлені ушкодження?

- чи могли бути спричинені тілесні ушкодження у ОСОБА_11 спрацюванням подушки безпеки чи правою дверкою в момент зіткнення?

- чи могли бути спричинені тілесні ушкодження у ОСОБА_22 спрацюванням подушки безпеки чи правою дверкою в момент зіткнення?

- чи могли тілесні ушкодження, виявлені у ОСОБА_11 , утворитись при обставинах, вказаних в обвинувальному акті?

- чи могли тілесні ушкодження, виявлені у ОСОБА_22 , утворитись при обставинах, вказаних в обвинувальному акті?

- чи міг ОСОБА_11 перебувати за кермом чи на пасажирському сидінні автомобіля «Форд-транзит» НОМЕР_1 в момент зіткнення?

- чи міг ОСОБА_4 перебувати за кермом чи на пасажирському сидінні автомобіля «Форд-транзит» НОМЕР_1 в момент зіткнення?

Попередити експертів про кримінальну відповідальність за ст.ст. 384, 385 КК України.

Копію ухвали, матеріали кримінального провадження, речові докази, для організації проведення експертизи направити керівнику Київського обласного бюро судово-медичних експертиз; копію ухвали направити керівнику Київського НДІСЕ.

Зобов`язати ОСОБА_23 для проведення експертизи надати автомобіль «Форд-Транзит» НОМЕР_1 , який передано йому на зберігання.

У справі оголосити перерву до отримання висновку експертів.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1