УХВАЛА
судового засідання
06 грудня 2017 рокуСправа №451/742/15-к
Провадження № 1-кп/451/5/17
Радехівський районний суд Львівської області
у складі головуючого-судді ОСОБА_1
з участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2
прокурора ОСОБА_3
захисника ОСОБА_4
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , українця, громадянина України, уродженця м.Іваничі Волинської області, жителя АДРЕСА_1 , з середньою спеціальною освітою, одруженого, має на утриманні одну неповнолітню дитину, тимчасово не працюючого, раніше неодноразово судимого, зокрема востаннє 29.05.2015 року Радехівським районним судом Львівської області за ч.2 ст.185, ч.3 ст.185 КК України до 3 років позбавлення волі, на підставі ст.75 КК України звільнений від відбування покарання з іспитовим строком терміном 2 роки,
у вчиненні злочину, передбаченого ч.2 ст.289 КК України, -
ВСТАНОВИВ:
У судове засідання не з`явився представник потерпілого ОСОБА_6 , тобто наявні підстави для відкладення судового засідання.
У судовому засіданні прокурор, озвучивши клопотання та, додатково зазначивши, що ризики, передбачені ст.177 КПК України не зменшились, ОСОБА_5 перебуває в статусі обвинуваченого, ніде не працює, попередньо змінивши своє місце перебування, переховувався від суду, може вчинити інше кримінальне правопорушення, незаконно впливати на свідків та потерпілого, або ж перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, просив обрати ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.
Обвинувачений щодо обрання йому запобіжного заходу заперечив та просив обрати йому запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.
Аналогічну позицію озвучив і захисник обвинуваченого адвокат ОСОБА_4 ..
Вислухавши доводи прокурора в обґрунтування поданого клопотання та позицію з цього приводу сторони захисту, суд приходить до висновку, що на даний час доведено доцільність обрання ОСОБА_5 такого запобіжного заходу, як тримання під вартою.
Згідно ч.1 ст.331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого.
У відповідності до вимог ч.3 ст.132 КПК України застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що: 1) існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; 2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора; 3) може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається із клопотанням.
У відповідності до ч.1 ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Згідно ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 цього Кодексу.
Відповідно до ч.1 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 КПК України, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Суд враховує, що на даний час ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні злочину, передбачених ч.2 ст.289 КК України, санкція якого передбачає можливість призначення покарання у виді позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років з конфіскацією майна або без такої.
Враховуючи обставини кримінального правопорушення, особу обвинуваченого, який не працює, неодноразово притягався до кримінальної відповідальності та вчинив злочин під час відбуття покарання за вироком суду від 29.05.2015 року, що свідчить про його схильність до кримінально карних діянь, змінив місце проживання та ухилився від суду, суд переконується, що інші менш суворі запобіжні заходи, ніж тримання під вартою, не зможуть запобігти ризикам, передбаченим ст.177 КПК України.
Також, при обранні запобіжного заходу, у відповідності до ст.178 КПК України враховується вагомість доказів, які вказують на вчинення ОСОБА_5 злочину та тяжкість покарання, що загрожує обвинуваченому у разі визнання його винуватим у вчиненні такого.
У відповідності до вимог ч.3 ст.183 КПК України суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених ч.4 ст.183 КПК України. В ухвалі суду зазначаються, які обов`язки з передбачених статтею 194 КПК України будуть покладені на підозрюваного, обвинуваченого у разі внесення застави, наслідки їх невиконання, обґрунтовується обраний розмір застави, а також можливість її застосування, якщо таке рішення прийнято у кримінальному провадженні, передбаченому частиною четвертою цієї статті.
Так, частина 4 статті 183 КПК України визначає, що слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177, 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні: 1) щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування; 2) щодо злочину, який спричинив загибель людини; 3) щодо особи, стосовно якої у цьому провадженні вже обирався запобіжний захід у вигляді застави, проте був порушений нею.
У відповідності до вимог п.2 ч.5 ст.182 КПК України щодо особи, обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину розмір застави визначається у межах від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Враховуючи обставини злочину, особу підозрюваного ОСОБА_5 , відсутність у нього міцних соціальних зв`язків, а також неодноразове вчинення злочинів, в тому числі і корисливих, вважаю за необхідне визначити розмір застави в сумі, що відповідає шістдесяти розмірам прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Керуючись ст.ст.94,110,132,176-178,183,331,369,372 КПК України, суд -
УХВАЛИВ:
Клопотання прокурора, задовольнити.
Застосувати відносно обвинуваченого ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк 60 днів.
Ухвала про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_5 діє до 03 лютого 2018 року включно.

Визначити ОСОБА_5 розмір застави - шістдесяти розмірам прожиткового мінімуму для працездатних осіб, після внесення якої обвинувачений звільняється з-під варти, якщо в уповноваженої службової особи місця ув`язнення, під вартою в якому він перебуває, відсутнє інше судове рішення, що набрало законної сили і прямо передбачає тримання цього обвинуваченого під вартою.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави обвинувачений вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

В разі звільнення обвинуваченого ОСОБА_5 з-під варти у зв`язку з внесенням ним застави, покласти на підозрюваного такі обов`язки:

1) прибувати до суду на першу вимогу;

2) не відлучатися з м.Радехів без дозволу суду;

3) повідомляти суд про зміну свого місця проживання.

Строк дії запобіжного заходу у вигляді застави, в разі її внесення, та обов`язків, покладених на підозрюваного в разі його звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави, визначити до 03 лютого 2018 року включно.

Роз`яснити обвинуваченому ОСОБА_5 , що у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави суд вирішує питання про застосування до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень ч.7 ст.194 КПК України.

Копію ухвали негайно вручити обвинуваченому ОСОБА_5 , прокурору та надіслати для відома начальнику Львівського слідчого ізолятора Управління Державної Пенітенціарної служби України у Львівській області та для виконання начальнику Радехівського ВП Червоноградського ВП ГУ НП України у Львівській області.

Ухвала в частині обрання запобіжного заходу підлягає оскарженню до Апеляційного суду Львівської області протягом семи днів з дня її оголошення через Радехівський районний суд Львівської області, в іншій частині ухвала оскарженню не підлягає.

ГоловуючийОСОБА_1