У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
08. 09. 2017 року слідчий суддя Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні, в залі суду, в м. Києві, клопотання слідчого Солом`янського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Київської місцевої прокуратури №9 м. Києва ОСОБА_3 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваному
ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю м. Тегеран, Іран, вірменину, громадянину Вірменії, неодруженому, без місця реєстрації та проживання на території України,

у кримінальному провадженні за № 0010184 від 07.09.2017 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 15, ч. 2 ст. 186 КК України,
В С Т А Н О В И В:
До слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва надійшло клопотання слідчого Солом`янського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Київської місцевої прокуратури №9 м. Києва ОСОБА_3 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у кримінальному провадженні за № 0010184 від 07.09.2017 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 15, ч. 2 ст. 186 КК України.
Подане клопотання обґрунтоване тим, що Солом`янським управлінням поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві здійснюється досудове розслідування кримінального провадження за № 0010184 від 07.09.2017 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 15, ч. 2 ст. 186 КК України.
08.09.2017 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні ним кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 15, ч. 2 ст. 186 КК України.

Слідчий в поданому клопотанні посилався на те, що відповідно до вимог ч. 1 ст. 184 КПК України під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме можливості підозрюваного ОСОБА_4 переховуватися від органу досудового розслідування та суду; незаконно впливати на свідків; вчинити інше кримінальне правопорушення; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, в зв`язку з чим постала необхідність в застосуванні до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Слідчий вважає, що застосування до підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу, не дасть можливості здійснення дієвого контролю за поведінкою підозрюваного та виконання ним покладених судом обов`язків.
В зв`язку із зазначеним слідчий просив про задоволення клопотання.
В судовому засіданні прокурор подане клопотання підтримав з підстав зазначених у клопотанні та просив про його задоволення.
Підозрюваний та його захисник в судовому засіданні заперечували проти застосування відносно підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, просили відмовити у задоволенні клопотання.
Заслухавши пояснення учасників процесу, вивчивши та дослідивши матеріали, якими сторона обвинувачення обґрунтовує доводи клопотання, слідчий суддя дійшов до висновку, що клопотання є обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню, виходячи з наступного.
Слідчим суддею встановлено, що Солом`янським управлінням поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві здійснюється досудове розслідування кримінального провадження за № 0010184 від 07.09.2017 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 15, ч. 2 ст. 186 КК України.
Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_4 , будучи раніше судимим 22.06.2012 Печерським районним судом м. Києва за ч. 2 ст. 186 КК України до 5 років позбавлення волі, звільнившись 15.12.2016 по відбуттю строку покарання, належних висновків для себе не зробив, на шлях виправлення та перевиховання не став та повторно вчинив новий умисний, корисливий тяжкий злочин на території Солом`янського району м. Києва при наступних обставинах.

Так, ОСОБА_4 07.09.2017 приблизно о 14 годині 20 хвилин, знаходячись по вул. Пост-Волинській, 2/103 в м. Києві, побачив раніше невідомого ОСОБА_7 та по раптово виниклому злочинному умислу направленому на повторне відкрите викрадення чужого майна та власного матеріального збагачення, підійшов до раніше незнайомого ОСОБА_7 .

Після чого, реалізуючи свій злочинний умисел, направлений на повторне відкрите викрадення чужого майна, ОСОБА_4 , діючи з корисливих спонукань, впевнившись, що за його діями ніхто не спостерігає та не завадить йому у вчиненні злочину, підійшов ззаду до потерпілого ОСОБА_7 , заліз своєю рукою до правої кишені куртки останнього, всередині якої знаходився мобільний телефон марки «Мейзу М5» чорного кольору вартістю 3700 гривень, в чохлі чорного кольору вартістю 70 гривень, IMEI-1 НОМЕР_1 , IMEI-2 НОМЕР_2 з сім-картою оператора «МТС» НОМЕР_3 вартістю 40 гривень, на рахунку було 7 гривень, та сім-картою оператора «Київстар» № НОМЕР_4 вартістю 40 гривень, на рахунку якої грошей не було, але в цей час його злочинні дії були викриті потерпілим ОСОБА_7 , який його в подальшому зупинив, тим самим ОСОБА_4 не вчинив всіх дій, які вважав необхідними для доведення злочину до кінця, з причин, що не залежали від його волі.

Таким чином, своїми умисними діями, які виразились у незакінченому замаху на повторне відкрите викрадення чужого майна (грабіж), тобто не вчинив всіх дій, які вважав необхідними для доведення злочину до кінця, з причин, які не залежали від його волі, ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 15, ч. 2 ст. 186 КК України.

08.09.2017 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні ним кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 15, ч. 2 ст. 186 КК України.

Обґрунтованість повідомленої ОСОБА_4 підозри у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення підтверджується зібраними на початку досудового розслідуваннями, в кримінальному провадженні доказами, а саме: протоколом прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення від ОСОБА_7 ; протоколом допиту потерпілого ОСОБА_7 ; протоколом огляду місця події від 07.09.2017; протоколом допиту свідка ОСОБА_8 ; протоколом допиту свідка ОСОБА_9 ; протоколом допиту свідка ОСОБА_10 ; протоколом допиту свідка ОСОБА_11 ; протоколом допиту свідка ОСОБА_12 ; протоколом затримання ОСОБА_4 ; повідомленням про підозру ОСОБА_4 ; протоколом допиту підозрюваного ОСОБА_4 .

Таким чином, наявні підстави вважати, що підозрюваний ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, за яке законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від чотирьох до шести років.

Відповідно до вимог п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України під час досудового слідства встановлено наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме можливості підозрюваного ОСОБА_4 переховуватися від органу досудового розслідування та суду; незаконно впливати на свідків; вчинити інше кримінальне правопорушення; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

У відповідності до ст.131 КПК України одним із заходів забезпечення кримінального провадження з метою досягнення його дієвості є запобіжні заходи.
Згідно ч.1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також наявність ризиків, передбачених цим Кодексом.
Частиною 2 ст. 177 КПК України передбачено, що підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.
Враховуючи характер правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_4 , обставини справи, зважаючи на особу підозрюваного, слідчий суддя приходить до висновку про доцільність застосування до нього запобіжного заходу з метою уникнення ризиків передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України.
Разом з тим, у відповідності до статті 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.
Підставою застосування запобіжного заходу згідно з ч. 2 ст. 177 КПК України є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.
Відповідно до ст. 177 КПК України метою застосування підозрюваному ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам підозрюваного переховуватися від органу досудового розслідування та суду; незаконно впливати на свідків; вчинити інше кримінальне правопорушення; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.
Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно підозрюваного, слідчий суддя враховує вимоги п.п. 3 і 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.
Приймаючи до уваги обґрунтовані ризики та той факт, що підозрюваний ОСОБА_4 має реальну можливість вільної зміни свого місця перебування, що не дасть можливості здійснення дієвого контролю за його поведінкою та виконання ним покладених судом обов`язків у разі застосування більш м`яких запобіжних заходів таких, як особисте зобов`язання, особиста порука, чи то домашній арешт вбачається, що застосування більш м`яких запобіжних заходів ані ж тримання під вартою з урахуванням характеристики підозрюваного, є недоцільним, у зв`язку з неефективністю таких запобіжних заходів.
Враховуючи те, що прокурором під час розгляду даного клопотання було доведено наявність всіх обставин, передбачених ч. 1 ст. 194 КПК України, а також зважаючи на те, що існують беззаперечні підстави вважати, що інші запобіжні заходи не зможуть забезпечити досягнення мети їх застосування, тому слідчий суддя дійшов до висновку про застосування відносно підозрюваного запобіжного заходу у виді тримання під вартою, строком на 60 днів, тобто до 14 год. 00 хв. 05. 11. 2017 року.
Між тим, відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.
Отже, задовольняючи клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи те, що злочин, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_4 вчинений без застосування насильства, не спричинив загибель людини, запобіжний захід у вигляді застави йому раніше не обирався, слідчий суддя вважає за необхідне визначити підозрюваному розмір застави.
Відповідно до ч. 4 ст. 182 КПК України розмір застави визначається з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.
Згідно п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України, розмір застави визначається у таких межах щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Враховуючи особу підозрюваного, його майновий стан, а також наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, слідчий суддя вважає за доцільне визначити підозрюваному заставу відповідно до ч. 4 ст. 182 КПК України у розмірі 20 розмірів прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 33680 грн., оскільки внесення застави саме в такому розмірі може гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірною для нього.
Відповідно до ч. 7 ст. 182 КПК України у випадках, передбачених частинами третьою або четвертою статті 183 цього Кодексу, підозрюваний, обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Окрім цього, слідчий суддя вважає за необхідне відповідно до норм ч. 3 ст. 183 КПК України, у разі внесення застави покласти на підозрюваного декілька обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, а саме: прибувати до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду за першою вимогою; не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора, слідчого судді, суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи.
Відповідно до ч. 4 ст. 202 КПК України підозрюваний звільняється з-під варти після внесення застави, визначеної у даній ухвалі, якщо в уповноваженої службової особи місця ув`язнення, під вартою в якому перебуває підозрюваний відсутнє інше судове рішення, що набрало законної сили і прямо передбачає тримання останнього під вартою.

Враховуючи наведене та керуючись ст.ст. 177, 178, 183, 184, 192-194, 196, 197, 309, 395 КПК України, слідчий суддя, -

У Х В А Л И В:
Клопотання задовольнити.
Застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів.
Строк тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , рахувати з 14 год. 00 хв. 07. 09. 2017 року.
Дата закінчення дії ухвали про обрання відносно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою 14 год. 00 хв. 05. 11. 2017 року.
Розмір застави визначити у розмірі 20 розмірів прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 33680 грн. у національній грошовій одиниці, яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на наступний депозитний рахунок: отримувач: ТУДСАУ в місті Києві, , МФО: 820172, банк: Державна казначейська служба України в місті Києві, р/р № 2089.
Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, протягом дії ухвали.
У разі внесення застави покласти на підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , наступні обов`язки:
- прибувати до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду за першою вимогою;
- не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора, слідчого судді, суду;
- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи.
Роз`яснити підозрюваному, що у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок коштів має бути наданий уповноваженій службовій особі місця ув`язнення.
Після отримання та перевірки документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа місця ув`язнення має негайно здійснити розпорядження про звільнення ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з-під варти та повідомити усно і письмово слідчого, прокурора та слідчого суддю Солом`янського районного суду м. Києва.
У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, строк дії яких встановити до 05. 11. 2017 року з моменту внесення застави.
З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави, підозрюваний ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у виді застави.
Ухвала щодо застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора Київської місцевої прокуратури №9 міста Києва ОСОБА_3 .
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду міста Києва протягом 5 (п`яти) днів з дня її оголошення, а підозрюваним в цей же строк з моменту вручення йому копії даної ухвали.
Слідчий суддя ОСОБА_1