печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
18 липня 2017 року

слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

за участі представника заявника ТОВ «УПК КОММЕРЦ» - адвоката ОСОБА_3 ,

слідчого ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Києві судове провадження за клопотанням представника ОСОБА_5 в інтересах Товариства з обмеженою відповідальністю «УПК КОММЕРЦ», про скасування арешту майна, накладеного на підставі ухвали слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 31.05.2017 року у кримінальному провадженні № 0000476,-

В С Т А Н О В И В:
У провадження Печерського районного суду м. Києва 09.06.2017 надійшло клопотання представника ОСОБА_5 в інтересах ТОВ «УПК КОММЕРЦ», про скасування арешту майна, накладеного ухвалою Печерського районного суду м. Києва в рамках к/п № 0000476 на грошові кошти на банківських рахунках: ТОВ "УПК КОММЕРЦ" () № НОМЕР_1 , № НОМЕР_1 , № НОМЕР_2 , № НОМЕР_1 .

Мотивуючи подане клопотання про скасування арешту майна, вказує, що арешт було накладено безпідставно, необґрунтовано, також посилається на те, що при накладенні арешту не було враховано відсутність правової підстави для арешту майна.

Слідчий суддя, заслухавши представника заявника ТОВ "УПК КОММЕРЦ" - адвоката ОСОБА_3 в обґрунтування заявленого клопотання, слідчого ОСОБА_4 , який не заперечував проти його задоволення, вивчивши клопотання та дослідивши долучені до нього документи, приходить до наступного висновку.

СВ ГУ СБ України у м. Києві та Київській області проводиться досудове розслідування кримінального провадження № 0000476 за фактом вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 205, ч. 2 ст. 209 та ч. 3 ст. 212 КК України.
В рамках вказаного кримінального провадження ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 31.05.2017 задоволено клопотання органу досудового розслідування та накладено арешт на грошові кошти на банківських рахунках: ТОВ "УПК КОММЕРЦ" () № НОМЕР_1 , № НОМЕР_1 , № НОМЕР_2 , № НОМЕР_1 , - шляхом заборони їх користування та розпорядження, у тому числі шляхом зупинення видаткових операцій з грошовими коштами, що надходять на адресу товариства по вказаних рахунках на внутрішньобанківські рахунки, а також надійшли та вже знаходяться на вказаних рахунках, за винятком видаткових операцій з обов`язкових платежів до бюджетів всіх рівнів та державних цільових фондів, - до скасування арешту у встановленому порядку.

Статтею 22 КПК України передбачено, що кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.

Порядок скасування арешту майна визначений статтею 174 Кримінального-процесуального кодексу України, якою визначено, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється впровадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю, або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

При розгляді клопотання, поданого в порядку ст. 174 КПК України, слідчий суддя не надає оцінку дотриманню вимог закону при постановленні ухвали про арешт майна та її законності, що є виключною прерогативою суду апеляційної інстанції, а лише оцінює обґрунтованість підстав для скасування арешту.

Відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини, продовження заходів забезпечення кримінального провадження, як упродовж досудового розслідування так і судового розгляду, ґрунтується на презумпції, що з перебігом ефективного розслідування справи та її судового розгляду зменшуються ризики, які стали підставою для застосування заходу забезпечення кримінального провадження, відповідно зі спливом певного часу орган досудового розслідування має навести додаткові доводи в обґрунтування наявних ризиків, що залишаються та їх аналіз, як підстави для подальшого втручання у права особи в тому числі щодо позбавлення або обмеження права власності.

Окрім того, Європейський суд з прав людини через призму своїх рішень неодноразово акцентував увагу на тому, що володіння майном повинно бути законним (див. рішення у справі "Іатрідіс проти Греції" [ВП], заява N 31107/96, п. 58, ECHR 1999-II). Вимога щодо законності у розумінні Конвенції вимагає дотримання відповідних положень національного законодавства та відповідності принципові верховенства права, що включає свободу від свавілля (див. рішення у справі "Антріш проти Франції", від 22 вересня 1994 року, Series А N 296-А, п. 42, та "Кушоглу проти Болгарії", заява N 48191/99, пп. 49 - 62, від 10 травня 2007 року). Будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно забезпечити "справедливий баланс" між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи. Необхідність досягнення такого балансу відображена в цілому в структурі статті 1 Першого протоколу. Необхідного балансу не вдасться досягти, якщо на відповідну особу буде покладено індивідуальний та надмірний тягар (див., серед інших джерел, рішення від 23 вересня 1982 року у справі "Спорронг та Льонрот проти Швеції", пп. 69 і 73, Series A N 52). Іншими словами, має існувати обґрунтоване пропорційне співвідношення між засобами, які застосовуються, та метою, яку прагнуть досягти (див., наприклад, рішення від 21 лютого 1986 року у справі "Джеймс та інші проти Сполученого Королівства", n. 50, Series A N 98).

Натомість, під час судового розгляду слідчий, визнав доводи та вимоги клопотання про скасування арешту майна та пояснив, що на даній стадії кримінального судочинства відпала необхідність в арешті грошових коштів на рахунках ТОВ "УПК КОММЕРЦ", оскільки досудовим розслідуванням не встановлено, фактичних даних, які свідчать про причетність вказаного підприємства до кримінального правопорушення .

За викладених обставин, слідчий суддя враховує процесуальну позицію слідчого щодо згоди із вимогами клопотання, а відтак, виходячи з принципу змагальності, відповідно до якого кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом, та принципу диспозитивності кримінального провадження, відповідно до якого сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом, а слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом, приходить до висновку про необхідність задоволення клопотання ТОВ "УПК КОММЕРЦ" та скасування арешту майна.

Керуючись ст. ст. 170,172, 173, 174 КПК України, слідчий суддя,-

У Х В А Л И В :
Клопотання про скасування арешту задовольнити.

Скасувати арешт, який накладений ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва №757/29998/17-к від 31.05.2017, на грошові кошти на банківських рахунках: ТОВ "УПК КОММЕРЦ" () № НОМЕР_1 , № НОМЕР_1 , № НОМЕР_2 , № НОМЕР_1 , - відкритих у АТ "КIБ" (МФО 322540).

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1