Справа № 727/1558/17
Провадження № 1-кс/727/490/17
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
20 лютого 2017 року Шевченківський районний суд м. Чернівці

в складі:

слідчого судді: ОСОБА_1

при секретарі: ОСОБА_2

сторін кримінального провадження:

представників заявника ОСОБА_3

прокурор ОСОБА_4

слідчого ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю «Буденецький завод мінеральних вод» про скасування арешту ТОВ «Буденецький завод мінеральних вод»,-

ВСТАНОВИВ:
ТзОВ «Беденецький завод мінеральних вод» звернувся із клопотанням про скасування ухвали Шевченкіського районного суду м.Чернівці від 01.12.2016 року про накладення арешту на ТзОВ «Беденецький завод мінеральних вод» за адресою село Буденець Сторожинецького району Черніевцької області у вигляді позбавлення права на його відчуження посилаючись на те, що на їх думку ТзОВ «Буденецький завод мінеральних вод» не визнано речовим доказом, юридична особа не підпадає під ознаки цінностей або інших речей, в клопотанні про накладення арешту не було зазначено на яке саме майно просять накласти арешт.

Просить суд скасувати ухвалу Шевченківського районного суду м.Чернівці від 01.12.2016 року про накладення арешту ТзОВ «Буденецький завод мінеральних вод» у вигляді позбавлення права на його відчуження.

В судовому засіданні представники заявника скаргу підтримали з підстав викладених в ній.

Прокурор та слідчий в судовому засіданні просили відмовити в задоволенні клопотання.

Дослідивши матеріали подані до клопотання та матеріали кримінального провадження, заслухавши пояснення сторін, приходжу до наступних висновків.

Встановлено, що 01.12.2016 року Шевченківським районним судом м.Чернівці за результати розгляду клопотання начальника СУ ГУ Національної поліції ОСОБА_6 постановлено ухвалу про накладення арешту на ТзОВ «Буденецький завод мінеральних вод» за адресою село Буденець Сторожинецького району Чернівецької області у вигляді позбавлення права на його відчуження.

Згідно ст.170 КПК України, арештом майна є тимчасове позбавлення підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, можливості відчужувати певне його майно за ухвалою слідчого судді або суду до скасування арешту майна у встановленому цим Кодексом порядку. Відповідно до вимог цього Кодексу арешт майна може також передбачати заборону для особи, на майно якої накладено арешт, іншої особи, у володінні якої перебуває майно, розпоряджатися будь-яким чином таким майном та використовувати його.

2. Слідчий суддя або суд під час судового провадження накладає арешт на майно у вигляді речей, якщо є достатні підстави вважати, що вони відповідають критеріям, зазначеним у частині другій статті 167 цього Кодексу. Крім того, у випадку задоволення цивільного позову суд за клопотанням прокурора, цивільного позивача може вирішити питання про накладення арешту на майно для забезпечення цивільного позову до набрання судовим рішенням законної сили, якщо таких заходів не було вжито раніше.

3. Арешт може бути накладено на нерухоме і рухоме майно, майнові права інтелектуальної власності, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковому вигляді, цінні папери, корпоративні права, які перебувають у власності підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, i перебувають у нього або в інших фізичних, або юридичних осіб з метою забезпечення можливої конфіскації майна або цивільного позову.

Статтею 174 КПК України встановлено, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.
Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Вважаю, що відповідно до ст. 170-174 КПК України, при постановленні ухвали про накладення арешту на майно ТзОВ «Буденецький завод мінеральних вод» у вигляді заборони на його відчуження були враховані всі обставини кримінального провадження, а саме те, що 20.01.2015 року внесено відомості в ЄРДР за № 0000037 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 189 ч.3 КК України, 20.01.2015 року внесено відомості № 0000018 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 190 ч.2 КК України. 18.11.2016 року винесено постанову про визнання ТзОВ «Буденецький завод мінеральних вод» речовим доказом у кримінальному провадженні № 000037.

В судовому засіданні заявником не було доведено тих обставин, які передбачені ст. 174 КПК України, а саме, що подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано, суттєво обставини не змінились, а тому в задоволенні клопотання необхідно відмовити. Крім цього, вважаю за необхідне зазначити, що вимогами КПК України не передбачено право слідчого судді на скасування ухвали цього ж суду про накладення арешту на майно.
На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 170-174 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:
В задоволенні клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю «Буденецький завод мінеральних вод» про скасування арешту ТзОВ «Буденецький завод мінеральних вод» відмовити.

Ухвала до оскарження не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1