18.12.2016 Єдиний унікальний № 371/1596/16-к Провадження № 1-кс/371/221/16
У Х В А Л А
про повернення клопотання про арешт майна

18 грудня 2016 року м. Миронівка
Клопотання подано слідчому судді у строк, визначений ч. 5 ст. 171 КПК України.
У клопотанні заявлено вимогу про арешт майна, вилученого при проведенні слідчої дії у виді огляду місця події у громадянина ОСОБА_5 .
Слідчий суддя перевірив зміст клопотання та додані до нього матеріали, включаючи витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження, у рамках якого було подано клопотання.
Клопотання не відповідає вимогам статті 171 КПК України.
Відповідно до ч 2 ст. 171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; перелік і види майна, що належить арештувати; документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном.
До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.
Згідно правил ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
У поданому клопотанні не зазначено підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном.
Клопотання містить посилання на потерпілу ОСОБА_4 як на власника майна, яке підлягає арешту, проте не містить посилань на обставини, які можуть вказувати на факти належності вилученого майна вказаній особі.
Згідно доданих до клопотання письмових доказів, яким є протокол допиту потерпілої, телефон марки та моделі якого вона не знає, вона придбала сину ОСОБА_6 . Вказані обставини залишились поза увагою слідчого. Докази відібрання показань щодо власника телефону у ОСОБА_6 не надані.
При вирішенні питання про арешт майна з метою забезпечення збереження речових доказів обов`язковим є надання документів, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або зазначення конкретних фактів і доказів, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном.
Вказані вимоги слідчим не виконані.
Відповідно до положень ч. 2 ст. 168 КПК України тимчасове вилучення майна може здійснюватися під час обшуку, огляду.
Майно, яке підлягає арешту, вилучено під час огляду місця події у громадянина ОСОБА_5 . Докази надання ОСОБА_5 показань щодо обставин придбання мобільного телефону до клопотання не додані.
У клопотанні не зазначено, які є підстави вважати, що було вчинено злочин, і щодо майна, вилученого у ОСОБА_5 , існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що саме воно є доказом злочину.
Відповідно до ч. 3 ст. 172 КПК України слідчий суддя, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу. У такому разі тимчасово вилучене в особи майно підлягає негайному поверненню після спливу встановленого суддею строку, а у разі звернення в межах встановленого суддею строку з клопотанням після усунення недоліків - після розгляду клопотання та відмови в його задоволенні.
Зміст подання та додані до нього матеріали вказують на необхідність повернення клопотання прокурору для усунення недоліків.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 110, 170-172, 309, 372 КПК України, слідчий суддя
У Х В А Л И В :
Встановити строк в сімдесят дві години для усунення недоліків клопотання.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя підпис ОСОБА_1
Згідно з оригіналом

Слідчий суддя ОСОБА_1