Справа №№643/9995/17, 1-кс/643/1809/17
У Х В А Л А
Іменем України
04 серпня 2017 року м.Харків
Слідчий суддя Московського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання старшого слідчого Московського відділу поліції ГУНП в Харківській області ОСОБА_4 про арешт майна,
В С Т А Н О В И В:
З наданих документів вбачається, що в період часу з 2016 по 22.03.2017, невстановлена особа здійснювала несанкціоноване втручання в роботу комп`ютерної мережі, а саме до електронної пошти ТОВ «Східавтотранс плюс», що призвело до витоку інформації.
22.03.2017 до Слобожанського управління кіберполіції департаменту кіберполіції НП України надано комплексне доручення про проведення слідчих (розшукових) дій у порядку ст.40 КПК України.
04.04.2017 допитаний в якості потерпілого ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживає: АДРЕСА_1 , повідомив, що він є директором ТОВ «Східавтотранс плюс». З 2011 року в зв`язку з необхідністю здійснення його підприємством листування за допомогою електронної пошти, ним було створено електронну скриньку « ІНФОРМАЦІЯ_2 » на платформі поштового сервісу «Mail.ru.» Для реєстрації зазначеного скриньки він вказував свої особисті дані, такі як Прізвище, ім`я, дата народження та номер мобільного телефону. Даний електронний ящик використовувався його фірмою для ведення листування та обміну документацією з іншими установами і службами. Доступ до електронної скриньки ніхто крім мене ОСОБА_6 не мав. Зрідка, коли виникала необхідність у відправці бухгалтерських звітів або копій інших документів, ОСОБА_6 перебуваючи в офісі своєї компанії, розташованого за адресою: АДРЕСА_2 , власноруч вводив логін і пароль на офісному комп`ютері і прохав бухгалтера або інженера з транспорту відправити потрібні документи необхідному адресату, після чого завжди натискав кнопку «Вихід» з аккаунта коли йшов з офісу або залишав приміщення. Без його відома і дозволу співробітники фірми до даного запису доступу не отримували. Логін і пароль ОСОБА_6 ніколи нікому не передавав, тільки вводив власноруч і періодично міняв пароль.
У 2015 році ОСОБА_6 розлучився зі своєю колишньою дружиною, ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , після цього зв`язку з нею не підтримував. В останніх є спільні діти віком 18 і 5 років, яких ОСОБА_6 бачить згідно рішення суду по певних днях, забирає їх в умовленому місці, найчастіше біля будинку його колишньої дружини, за адресою: АДРЕСА_3 , при цьому в квартиру він не заходить.
Прочитавши апеляційну скаргу ОСОБА_6 відразу запідозрив, що хтось міг зламати його пошту і скопіювати, скачати звідти зазначені вище документи, так як доступ до оригіналів ніхто не мав, а копії могли зберегтися тільки у відісланих листах поштової скриньки « ІНФОРМАЦІЯ_2 ».
ОСОБА_6 самостійно, на початку березня (після отримання апеляційної скарги) з комп`ютера фірми зайшов на обліковий запис пошти « ІНФОРМАЦІЯ_2 » використавши свій логін і пароль. У розділі «Безпека» подивився історію входів в пошту і побачив невідомі йому ip-адреси. Він знає який ip-адрес використовує офіс його фірми і іноді заходить на цю пошту зі свого мобільного телефону «iphone», що теж відображено в історії заходів. Проаналізувавши список всіх входів у поштову скриньку « ІНФОРМАЦІЯ_2 » ОСОБА_6 побачив закономірності входів в пошту з трьох невідомих йому ip-адрес, починаючи з жовтня 2016 року, а саме таких:
НОМЕР_1 зломі свої електронної пошти він запідозрив колишню дружину ОСОБА_8 , оскільки вона доклала копії документів, які містилися у електронному ящику « ІНФОРМАЦІЯ_2 », доступ від якого він нікому не передавав. Так само ОСОБА_6 зазначив, що співробітники, які з його дозволу і після введення ним пароля і логіна, користувалися поштою, ніколи не були знайомі з його колишньою дружиною.
ОСОБА_6 вважає, що його поштовий ящик був зламаний або невідомим йому способом отримано до нього доступ, без його дозволу, що призвело до витоку цінної конфіденційної інформації, яка містить банківську таємницю, що може спричинити за собою збитки як йому особисто, так і підприємству, у зв`язку з тим, що невідомо які ще документи могли бути скачані і поширені.
На підтвердження своїх слів до протоколу допиту потерпілого ОСОБА_6 додав копію листа з додатками (апеляційна скарга від імені ОСОБА_8 ) на 11 сторінках.
04.04.2017 інспектором ВПК в Харківській області Слобожанського УКП ДКП НПУ старшим лейтенантом поліції ОСОБА_9 за участю потерпілого ОСОБА_6 проведено огляд електронної скриньки « ІНФОРМАЦІЯ_2 ».
Також в форму пошуку введено встановлену IP-адресу: НОМЕР_3 й натиснуто «проверить». Встановлено IP адресу, яка належить до IP - діапазону провайдеру телекомунікаційних послуг «КП «Городской информационный центр»» з місцем знаходження у м. Харків.
Крім того, серед ip адрес, які незаконно отримували доступ до електронної скриньки, міститься адреса, що належить інтернет провайдеру «Макснет» та закріплена за адресою: АДРЕСА_3 абонент: ОСОБА_8 .
Згідно довідки ТОВ «Макснет» ip адреса НОМЕР_2 закріплено за абонентом - ОСОБА_8 , за адресою: АДРЕСА_3 , телефон НОМЕР_4 .
Згідно копії паспорта громадянина України серії НОМЕР_5 виданого на ім`я ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , остання зареєстрована за адресою: АДРЕСА_3 .
Згідно інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно №84524795, власниками квартири за адресою: АДРЕСА_3 є ОСОБА_11 та ОСОБА_12 , які є дітьми ОСОБА_8 .
25.07.2017 старшим слідчим Московського ВП ГУНП в Харківській області старшим лейтенантом поліції ОСОБА_4 подано клопотання до Московського районного суду м. Харкова про проведення обшуку за адресою АДРЕСА_3 . 25.07.2017 Московським районним судом м. Харкова задоволено клопотання слідчого та винесено ухвалу про дозвіл на проведення обшуку за адресою АДРЕСА_3 .
На виконання вказаної ухвали 03.08.2017 старшим слідчим Московського ВП ГУНП в Харківській області старшим лейтенантом поліції ОСОБА_4 проведено обшук за адресою: АДРЕСА_3 , в ході якого виявлено та вилучено речі та документи, а саме:
2.планшет iPad А1430 серійний номер DYTHK86FDVGJ колір металік
3.телефон мобільний Iphone 5 колір металік imei НОМЕР_6 , серійний номер НОМЕР_7
4.апеляційна скарга від 25.02.2017 від імені ОСОБА_8 із додатками всього на десяти аркушах.
Вилучені речі та документи містять інформацію, що має значення у справі, та підлягають ретельному дослідженню з метою підтвердження чи спростування злочинної діяльності ОСОБА_8 у зв`язку з чим, що у органа досудового розслідування є достатні підстави вважати, що вказане майно зберегло на собі сліди вчиненого кримінального провадження та відповідає критеріям, передбаченим ст. 98 КПК України, та можуть бути використані як докази та встановлення істини у справі.
Старший слідчий звернувся з клопотанням, в якому просить про арешт майна, яке вилучене під час проведення обшуку від 03.08.2017 за адресою: АДРЕСА_3
Розглянувши клопотання, слідчий суддя вважає, що воно підлягає задоволенню, з таких підстав.
Відповідно до ч.ч.1 та 2 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.
Арешт майна допускається з метою забезпечення:
1)збереження речових доказів;
2)спеціальної конфіскації;
3)конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;
4)відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
На підставі викладеного, керуючись ст.173 КПК України,
У Х В А Л И В:

Клопотання старшого слідчого Московського відділу поліції ГУ НП в Харківській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_4 про арешт майна задовольнити.
Накласти арешт на майно, яке вилучене під час проведення обшуку від 03.08.2017 за адресою: АДРЕСА_3 , із забороною його відчуження, а саме:
2.планшет iPad А1430 серійний номер DYTHK86FDVGJ колір металік
3.телефон мобільний Iphone 5 колір металік imei НОМЕР_6 , серійний номер НОМЕР_7
4.апеляційна скарга від 25.02.2017 від імені ОСОБА_8 із додатками всього на десяти аркушах.
Визначити місцем зберігання арештованого майна територію Московського ВП ГУНП в Харківській області, за адресою: м. Харків, вул. Халтуріна, 30.
Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.
Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. Апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом п`яти днів з дня її оголошення.
Слідчий суддя

04.08.2017