Справа № 527/1509/17
провадження № 1-кс/527/384/17
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
28 липня 2017 року слідчий суддя - суддя Глобинського районного суду Полтавської області ОСОБА_1 , при секретареві ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Глобинського районного суду Полтавської області клопотання старшого слідчого Глобинського ВП ГУНП в Полтавській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Глобинського відділу Кобеляцької місцевої прокуратури ОСОБА_4 , про накладення арешту на майно за матеріалами кримінального провадження №0000573 від 26 липня 2017 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.249 КК України,-

ВСТАНОВИЛА:
27 липня 2017 року до суду надійшло клопотання старшого слідчого Глобинського ВП ГУНП в Полтавській області ОСОБА_3 про накладення арешту на майно за матеріалами кримінального провадження №0000573, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 26.07.2017 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.249 КК України, в якому він прохає накласти арешт на майно, вилучене 26.07.2017 року під час огляду на березі Кременчуцького водосховища в с. Липове Глобинського району, у ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме: дві сітки довжиною по 50 м, висотою по 1,5 м, з вічком сіткового полотна 65х65 мм, та гумові чоботи, які поміщено до кімнати зберігання речових доказів Глобинського ВП із залишенням в кімнаті зберігання речових доказів, шляхом заборони користування, відчуження власнику чи іншим особам.

В обґрунтування клопотання старший слідчий послався на те, що 26 липня 2017 року на березі Кременчуцького водосховища, Сулинського заказника, в с. Липове Глобинського району, було виявлено ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який за допомогою двох сіток довжиною по 50 м, висотою по 1,5 м, з вічком сіткового полотна 65х65 мм, забрівши у вказане водоймище в гумових чоботах, здійснив незаконний виловив риби в кількості судак - 5 шт., лящ - 20 шт. , карась - 2 шт. , чим спричинив державі матеріальний збиток.

26.07.2017 року відомості про вказане кримінальне правопорушення занесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 000573 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України.

В ході огляду місця події 26.07.2017 року, який проводився на березі Кременчуцького водосховища в с. Липове Глобинського району, було вилучено у гр. ОСОБА_5 дві сітки довжиною по 50 м, висотою по 1,5 м, з вічком сіткового полотна 65х65 мм, гумові чоботи та свіжо виловлену рибу в кількості: судак - 5 шт., лящ - 20 шт., карась - 2 шт.

26.07.2017 року вказане вище майно відповідно до постанови ст. слідчого визнане речовими доказами та залучене до кримінального провадження.

У кримінальному проваджені є достатньо даних вважати, що вказані речі є знаряддями та засобом вчинення кримінального правопорушення. Посилаючись на викладене, ст. слідчий прохав накласти арешт та тимчасово вилучене майно з метою збереження речових доказів, запобігання можливості їх приховування, знищення, пошкодження, псування, втрати, передачі, відчуження.
Старший слідчий ОСОБА_3 у судове засідання не з`явився. Належним чином повідомлений про час та місце розгляду клопотання. В заяві, адресованій суду, прохав проводити розгляд клопотання за його відсутності.

Власник майна ОСОБА_5 у судове засідання не з`явився, належним чином повідомлений про час і місце розгляду справи. Про причини неявки суд не повідомив.
Згідно ч.1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
Відповідно до ч.2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення:
1) збереження речових доказів;
2) спеціальної конфіскації;
3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;
4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Ч.3 цієї ж статті встановлено, що у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
В ч.1 ст. 98 КПК України визначено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
За змістом ч.11 ст. 170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування , передачі майна.

Згідно з ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен врахувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) достатність доказів, що вказують на вчинення особою кримінального правопорушення; 3) розмір можливої конфіскації майна, можливий розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, та цивільного позову; 4) наслідки арешту майна для інших осіб; 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.
Відповідно з ч. 4 ст. 173 КПК України у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна. Слідчий суддя, суд зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.
Ч.5 ст. 171 КПК України визначено, що клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.
Слідчим суддею встановлено, що вище перелічені речі, належні на праві власності ОСОБА_5 , були вилучені 26.07.2017 року та набули статусу тимчасово вилученого майна на підставі протоколу огляду від 26.07.2017 року.
Вищевказані речі є знаряддями та засобом вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 249 КК України, тобто відповідають критерію, зазначеному у п.1 ч.2 ст. 167, ч.1 ст. 98 КПК та підлягатимуть дослідженню в рамках кримінального провадження, як докази, а тому незастосування арешту може призвести до їх приховування, знищення, пошкодження, псування, втрати, передачі, відчуження.
Клопотання старшого слідчого подане до суду у строк, визначений ч.5 ст. 171 КПК України.
З огляду на викладене, вказане клопотання підлягає задоволенню, як законне та обґрунтоване.
Керуючись ст.ст. 170-173, 175, 372 КПК України, -
УХВАЛИЛА:
Клопотання старшого слідчого Глобинського ВП ГУНП в Полтавській області ОСОБА_3 про арешт вилученого майна - задовольнити.
Накласти арешт на майно вилучене 26.07.2017 року під час огляду на березі Кременчуцького водосховища в с. Липове Глобинського району у ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме: дві сітки довжиною по 50 м, висотою по 1,5 м, з вічком сіткового полотна 65х65 мм, та гумові чоботи, які поміщено до кімнати зберігання речових доказів Глобинського ВП із залишенням в кімнаті зберігання речових доказів, шляхом заборони користування, відчуження власнику чи іншим особам.

Ухвала підлягає негайному виконанню.
Копію ухвали направити прокурору, слідчому, власнику майна, іншим заінтересованим особам не пізніше наступного робочого дня після її постановлення.
Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду Полтавської області протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя суддя Глобинського
районного суду Полтавської області ОСОБА_1