н/п 1-кс/640/6267/17
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
"02" серпня 2017 р. м. Харків
Київський районний суд м. Харкова у складі:
слідчого судді - ОСОБА_1 ,
за участю секретаря - ОСОБА_2 ,
слідчого - ОСОБА_3 ,
На обґрунтування клопотання сторона обвинувачення зазначає, що 16.07.2017 приблизно о 01 год. 30 хв., ОСОБА_6 , знаходячись на території гаражного кооперативу «Берізка-4», розташованого за адресою: м. Харків, вул. Ак. Синельникова, маючи заздалегідь виниклий злочинний умисел, спрямований на умисне вбивство двох раніше знайомих йому осіб, а саме ОСОБА_7 та ОСОБА_8 , усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер своїх дій, передбачаючи їх наслідки у формі заподіяння смерті вказаним особам, бажаючи їх настання, діючи умисно, на ґрунті особистих неприязних відносин наніс ОСОБА_7 один удар лопатою по нижній частині тіла, три удари каструлею об`ємом 10 л. та два ударів каструлею 5 л. по голові та шиї, чим спричинив наступні тілесні ушкодження: закрита черепно-мозкова травма, ушиблена рана потилиці, від яких останній втратив свідомість. Після чого, ОСОБА_6 , підійшов до ОСОБА_8 та ногами наніс останньому 2-3 удари по ногам, тулубу та голові, дерев`яним піддоном наніс два удари ОСОБА_8 по тулубу, чим спричинив наступні тілесні ушкодження: закрита черепно-мозкова травма, та, поклавши на останнього ковдру за допомогою сірників підпалив її, спричинивши наступні тілесні ушкодження: термічний опік 3 ступеню спини, живота та внаслідок чого настала смерть ОСОБА_8 у приміщенні ХМКЛШНД ім. проф. О.І. Мещанінова. Продовжуючи свій злочинний умисел, спрямований на умисне вбивство двох осіб, ОСОБА_6 повернувся до ОСОБА_7 та, накривши ковдрою останнього, за допомогою сірників підпалив її, чим вчинив всі дії, які вважав необхідними для доведення злочину (умисного вбиства двох осіб) до кінця, після чого зник з місця вчинення злочину.
В ході досудового розслідування допитаний в якості підозрюваного ОСОБА_6 , показав, що в момент вчинення кримінального правопорушення був одягнутий в сині джинси, зелені кросівки і темну спортивну кофту, а також при ньому були пачка сірників, у зв`язку з чим існують підстави вважати, що вилучені в ході обшуку речі, а саме: чоловічі джинси синього кольору зі слідами зносу, чоловічі джинси синього кольору зі слідами зносу, чоловіча кофта темно-синього кольору зі слідами зносу, чоловіча олімпійка синього кольору зі слідами зносу, коробка з сірниками та недопалком належать підозрюваному ОСОБА_6 .
Однак, довести свій злочинний намір на вбивство двох осіб ОСОБА_6 до кінця не зміг з причин, не залежних від його волі, оскільки ОСОБА_7 була надана своєчасна допомога сторонніми особами.
В ході розслідування встановлено, що ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , що підтверджується копією Ф-1 на отримання паспорту, виданої Київським РВ ХМУ УМВС України в Харківській області, інформацією наданої адресно-довідковим підрозділом ГУДМС УДМС України в Харківській області.
Відповідно до інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно від 18.07.2017, житлова квартира, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 , на праві приватної власності належить: ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_2 (батько підозрюваного).
19.07.2017 згідно Ухвали слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 18.07.2017 проведено обшук в однокімнатній квартирі АДРЕСА_2 , під час якого виявлено та вилучено майно, зазначене в даному клопотанні сторони обвинувачення.
Сторона обвинувачення вважає, що вказане майно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України, у зв`язку з чим, відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК на нього необхідно накласти арешт з метою збереження речових доказів, недопущення їх приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі. Незастосування арешту може призвести до наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню, зокрема псуванню, зникненню, знищенню, передачі, предметів які є речовими доказами, тобто зберегли на собі сліди вчинення злочину та містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження
В судовому засіданні слідчий підтримав подане клопотання.
Власника майна підозрюваний ОСОБА_6 в судове засідання не з`явився, через слідчого ОСОБА_3 надав заяву, в якій зазначає, що проти задоволення клопотання слідчого про арешт майна не заперечує, просить розглянути вказане клопотання за його відсутності (а.с. 15).
Ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 18.07.2017 надано дозвіл на обшук квартири АДРЕСА_2 , в якій зареєстрований ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Метою проведення обшуку у зазначеній ухвалі слідчого судді зазначено виявлення та фіксації відомостей про обставини вчинення вищезазначеного кримінального правопорушення, відшукання предметів і знарядь кримінального правопорушення, а саме: одяг який міг буди на підозрюваному на момент вчинення кримінального правопорушення, а також предмети а також інші предмети які мають відношення до вказаного злочину або аналогічних і можуть бути використані в подальшому в якості речових доказів для підтвердження факту вчинення кримінального правопорушення підозрюваним ОСОБА_6 (а.с. 16).
19.07.2017 з 13.00. год. до 14.30 год. на підставі вказаної ухвали Київського районного суду м. Харкова від 18.07.2017, за адресою: АДРЕСА_3 , проведено обшук, в ході якого, згідно протоколу обшуку від 19.07.2017 вилучено майно, перелічене в даному клопотаннях сторони обвинувачення (а.с. 10-12).
Згідно розписки прокурора Харківської місцевої прокуратури №2 ОСОБА_10 , вказана копія ухвали отримана ним 24.07.2017 (а.с. 21).
Згідно розписки прокурора Харківської місцевої прокуратури №2 ОСОБА_11 , вказана копія ухвали отримана ним 28.07.2017 о 16.00 год. (а.с. 19).
Таким чином, згідно з ч. 3 ст. 172 КПК України, передбачений законом строк в сімдесят дві години для усунення недоліків слідчим не порушено, оскільки клопотання про арешт майна подано до канцелярії суду 31.07.2017 о 12.18 год (а.с. 2).
Згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна. Відповідно до ч. 5 ст. 132 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.
Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.
Згідно вимог п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів. За змістом ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 цього Кодексу, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.
Згідно ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Відповідно ч.2 ст.173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу).
Слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу (ч. 1 ст. 173 КПК України).
Стороною обвинувачення доведено, що вищевказане майно, вилучене під час проведення обшуку, має значення для забезпечення даного кримінального провадження, за існування розумних підозр вважати, що це майно є доказом злочину, за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.
Вилучене відповідно до протоколу обшуку майно підлягає арешту, оскільки не застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна може в подальшому перешкодити кримінальному провадженню. На виконання вимог ч.1 ст.173 КПК України слідчий, прокурор довели слідчому судді необхідність арешту майна, а також наявність ризиків, передбачених ч.1 ст.170 КПК України.
Враховуючи викладене, слідчий суддя приходить до висновку про наявність правових підстав до арешту майна, вказаного в клопотанні сторони обвинувачення, враховує можливість використання його як доказу у даному кримінальному провадженні, наслідки арешту майна, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, а тому клопотання про арешт майна підлягають задоволенню.
Застосування заходу забезпечення у вигляді арешту майна у вказаний спосіб відповідає належній правовій процедурі та завданням кримінального провадження.
Клопотання про фіксацію процесуальної дії за допомогою технічних засобів під час розгляду питання слідчим суддею від учасників процесуальної дії не надійшло, за ініціативою суду не здійснюється, що відповідає положенням ст.107 КПК України.
Керуючись ст.ст. 2, 7, 107, 132, 98, 167, 170-173, 309, 372 КПК України,
Накласти арешт на тимчасово вилучене майно, належне підозрюваному ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , вилучене 19.07.2017 в ході проведення обшуку за адресою: АДРЕСА_1 , а саме: чоловічі джинси синього кольору зі слідами зносу; чоловічі джинси синього кольору зі слідами зносу; чоловічу кофту темно-синього кольору зі слідами зносу; чоловічу олімпійку синього кольору зі слідами зносу; коробку з сірниками та недопалком до скасування арешту майна у встановленому нормами КПК України порядку.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду Харківської області протягом п`яти днів з дня її проголошення.
Ухвала виготовлена в нарадчій кімнаті, є оригіналом.
Слідчий суддя ОСОБА_1