печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
22 червня 2017 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши клопотання адвоката ОСОБА_3 , і інтересах Товариства з обмеженою відповідальністю «Украгро-ком», про скасування арешту майна, накладеного на підставі ухвали слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 15.03.2017 року у кримінальному провадженні № 0000276,-

ВСТАНОВИВ:
25.04.2017 провадження слідчого судді надійшло клопотання адвоката ОСОБА_3 , і інтересах Товариства з обмеженою відповідальністю «Украгро-ком», про скасування арешту майна, накладеного на підставі ухвали слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 15.03.2017 року у кримінальному провадженні № 0000276.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Частиною 2 вказаної статті передбачено, що про час та місце розгляду повідомляється особа, яка заявила клопотання, та особа, за клопотанням якої було арештовано майно.

У судове засідання представник товариства не з`явився, повідомлений про розгляд заяви належним чином, про причини неявки не повідомив, заяви або клопотання не надходили до суду.

Слідчий/прокурор за клопотанням якого накладався арешт, та який проводить досудове розслідування у судове засідання не з`явився, про розгляд клопотання повідомлявся належним чином, про причини неявки не повідомив суд, заяви або клопотання, письмові заперечення не подавалися до суду.

Вивчивши клопотання, письмові докази, слідчий суддя приходить до наступного.

З матеріалів клопотання вбачається, що прокуратурою міста Києва проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000276 від 01.03.2017 за ознаками злочину, передбаченого ч. 3 ст. 191 КК України.
Ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 15.03.2017 накладено арешт на грошові кошти ТОВ «Украгро-ком», які знаходяться у безготівкову вигляді на рахунках відкритих в ПАT "ПУМБ", МФО 334851 - № НОМЕР_1 , № НОМЕР_2 та в ПАТ "БАНК КРЕДИТ ДНIПРО", МФО 305749 рахунок № НОМЕР_3 .

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Доказами в кримінальному провадженні є фактичні дані, отримані у передбаченому цим Кодексом порядку, на підставі яких слідчий, прокурор, слідчий суддя і суд встановлюють наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню.

Слідчий суддя, розглядаючи клопотання про накладення арешту, погодився з доводами слідчого, задовольнивши його.

Статтею 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ратифікованої Законом України від 17.07.1997 № 475/97-ВР, гарантовано кожній фізичній або юридичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

Листом Верховного Суду України від 25.01.2006 № 1-5/45 визначено критерії оцінювання розумності строку розгляду справи, якими серед іншого є складність справи та поведінка заявника.
Крім того, як наголошує у своїх рішеннях Європейський суд, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правам та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.
Обов`язок доказування обставин, на які посилається заявник, покладається саме на нього.

У судове засідання, про яке заявник повідомлялася належним чином, не з`явився та доказів безпідставності, необґрунтованості застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як накладення арешту на майно не надано. Заяви або клопотання щодо відкладення судового засідання, призначеного на 22.04.2017, або будь-які інші додаткові обґрунтування необхідності скасування арешту від заявника не надходили.

Оскільки на час надходження до суду клопотання про скасування арешту, не доведено недоцільності застосування такого заходу забезпечення кримінального правопорушення та не встановлено підстав для його відміни, вимога представника Товариства з обмеженою відповідальністю «Украгро-ком» задоволенню не підлягає.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст. 174 КПК України, слідчий суддя,-

УХВАЛИВ:
Клопотання адвоката ОСОБА_3 , і інтересах Товариства з обмеженою відповідальністю «Украгро-ком», про скасування арешту майна, накладеного на підставі ухвали слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 15.03.2017 року у кримінальному провадженні № 0000276 залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1