1-кс/754/679/17
Справа № 754/3404/17
У Х В А Л А
Іменем України
15 березня 2017 року місто Київ
Слідчий суддя Деснянського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , розглянувши скаргу ОСОБА_2 на бездіяльність уповноважених посадових осіб (слідчих) Деснянського УП ГУ НП у м. Києві,
в с т а н о в и в:
15.03.2017 до Деснянського районного суду м. Києва надійшла скарга ОСОБА_2 на бездіяльність уповноважених посадових осіб (слідчих) Деснянського УП ГУ НП у м. Києві, що полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань (ЄРДР), яке має ознаки злочину за ст.ст. 27, 29 КК України, відносно начальника Деснянського УП ГУ НП у м. Києві полковника поліції ОСОБА_3 , старшого слідчого Деснянського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_4 , слідчого Деснянського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_5 .

Слідчий суддя, перевіривши скаргу, приходить до висновку про необхідність відмови у відкритті провадження за скаргою ОСОБА_2 за наступних підстав.

Так, ст. 303 КПК України передбачений перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого або прокурора, які можуть бути оскарженні під час досудового розслідування та право на їх оскарження, безпосередньо, частиною 1 окремими пунктами визначено предмети оскарження і залежно від цього - їх суб`єкти.
При цьому, у ч. 1 цієї статті передбачено диференціацію як предмета оскарження заходів, що вживаються слідчим або прокурором. Так, у п. 1 йдеться про їх бездіяльність, у пп. 2, 3, 4, 5, 7, 8 - про рішення, а у п. 6 - про рішення, дії чи бездіяльність.
Застосований у ч. 1 ст. 303 КПК України підхід дозволяє впорядкувати і максимально конкретизувати підстави та порядок оскарження чітко визначеними суб`єктами відповідних процесуальних рішень, що позбавляє процедуру оскарження процесуальних рішень певної невизначеності.
Частина 1 ст.303 КПК України передбачає вичерпний перелік випадків та суб`єктів оскарження рішень, дій чи бездіяльності сторони обвинувачення при досудовому розслідуванні.

В даному випадку ОСОБА_2 всупереч вимогам ч. 1 ст. 303 КПК України при зверненні до суду зі скаргою вказав предметом оскарження бездіяльність не слідчого, а уповноважених осіб органу досудового розслідування - Деснянського УП ГУ НП у м. Києві, якаполягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, що не входить до переліку бездіяльності, яка підлягає оскарженню при досудовому розслідуванні.
Крім того, ОСОБА_2 у своїй скарзі просить зобов`язати уповноважених посадових осіб Деснянського УП ГУ НП у м. Києві внести відомості про кримінальне правопорушення до ЄРДР, яке має ознаки злочину за ст.ст. 27, 29 КК України, відносно начальника Деснянського УП ГУ НП у м. Києві полковника поліції ОСОБА_3 , старшого слідчого Деснянського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_4 , слідчого Деснянського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_5 , що не відповідає приписам КК України.

Кримінальний кодекс України структурно складається з двох частин: Загальної та Особливої.

Загальна і Особлива частини КК України пов`язані між собою і утворюють нерозривну системну єдність.

Норми Загальної і Особливої частин застосовуються лише взаємопов`язано. Жодна норма Загальної частини не може бути усвідомлена та застосована, якщо не конкретизувати її зміст щодо певних видів злочинів положеннями Особливої частини. І навпаки, жодна норма Особливої частини не може бути застосована у відриві від положень, які містяться в нормах Загальної частини Кримінального кодексу Украъни.

Склад злочину це сукупність установлених законом об`єктивних і суб`єктивних ознак, притаманних даному, конкретному злочину, описаному в диспозиції Особливої частини Кримінального кодексу України. Склад злочину - це завжди повна сукупність його ознак.

Елементами складу злочину є: об`єкт, об`єктивна сторона, суб`єкт та суб`єктивна сторона. Кожен із вказаних елементів складу злочину характеризується відповідно до обов`язкових та факультативних ознак.

Загальна частина Кримінального кодексу України об`єднує норми, що визначають завдання, принципи й основні інститути кримінального права. Вони закріплюють підстави кримінальної відповідальності; чинність кримінального закону в просторі й часі; поняття злочину та його види; осудність і неосудність; форми вини; співучасть; покарання та його види; порядок застосування деяких видів покарання, правила їх призначення; регулюють інститути, пов`язані зі звільненням від кримінальної відповідальності й покарання, погашенням і зняттям судимості; визначають особливості відповідальності неповнолітніх. Особлива частина Кримінального кодексу України конкретизує обсяг і зміст кримінальної відповідальності щодо кожного складу злочину.

В даному випадку ОСОБА_2 зазначає, що в діях начальника Деснянського УП ГУ НП у м. Києві полковника поліції ОСОБА_3 , старшого слідчого Деснянського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_4 , слідчого Деснянського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_5 вбачається кримінальне правопорушення, яке має ознаки злочину за ст.ст. 27, 29 КК України, однак, дані статті характеризують лише диференціацію співучасників злочину та загальні правила кримінальної відповідальності співучасників відповідно. Вищезазначені норми Закону про кримінальну відповідальність самі по собі не передбачають складу злочину.

Частиною 2 ст. 304 КПК України передбачено, що слідчий суддя відмовляє у відкритті провадження, якщо скарга подана на рішення, дію чи бездіяльність слідчого, прокурора, що не підлягає оскарженню.
Таким чином, аналізуючи викладені обставини в їх сукупності слідчий суддя приходить до переконання про відмову у відкритті провадження за скаргою ОСОБА_2 , оскільки скарга подана на бездіяльність уповноважених посадових осіб органу досудового розслідування, що, згідно вимог ст. 303 КПК України, не підлягає оскарженню.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 303, 304, 307 КПК України, слідчий суддя -

у х в а л и в :
Відмовити у відкритті провадження за скаргою ОСОБА_2 на бездіяльність уповноважених посадових осіб (слідчих) Деснянського УП ГУ НП у м. Києві.

Копію ухвали про відмову у відкритті провадження невідкладно надіслати особі, яка її подала, разом із заявою та усіма доданими до неї матеріалами.

Ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка подала скаргу, а тому може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня отримання її копії.

Апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Слідчий суддя