Справа № 308/4122/14-к
А П Е Л Я Ц І Й Н И Й С У Д З А К А Р П А Т С Ь К О Ї О Б Л А С Т І
У Х В А Л А
І м е н е м У к р а ї н и

27.06.2017 м. Ужгород
Апеляційний суд Закарпатської області в складі суддів: ОСОБА_1 (головуючий), ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , при секретарі судового засідання ОСОБА_4 , прокурора ОСОБА_5 , захисника ОСОБА_6 , обвинуваченого ОСОБА_7 , розглянув у відкритому судовому засіданні кримінальне провадження за апеляційною скаргою прокурора прокуратури м. Ужгорода на вирок Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 2 жовтня 2015 року.
ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 уродженця та мешканця АДРЕСА_1 , раніше судимого: 16.07.2008 р. за ст. 307 ч.2, ст. 317 ч.1, ст. 121 ч.1, ст. 70 КК України до 5 років 6 місяців позбавлення волі, 02.10.2013 р. звільненого у зв`язку з відбуттям строку покарання,
засуджено за ч.1 ст. 185 КК України на 1 рік позбавлення волі, за ч.2 ст. 186 КК України на 4 роки позбавлення волі.
На підставі ст. 70 КК України за сукупністю злочинів шляхом поглинення менш суворого покарання більш суворим остаточно до відбування ОСОБА_7 призначено 4 роки позбавлення волі.
На підставі ст. 75 КК України ОСОБА_7 звільнено від відбування покарання з випробуванням з іспитовим строком два роки та відповідно до ст. 76 КК України покладено обов`язок не виїжджати за межі України на постійне місце проживання без дозволу органів кримінально-виконавчої інспекції.
Запобіжний захід щодо ОСОБА_7 ухвалено змінити із тримання під вартою на особисте зобов`язання, звільнивши його з-під варти в залі суду.
Ухвалено також зарахувати в строк відбуття покарання ОСОБА_7 термін його перебування під вартою з 21.05.2015 р.
Згідно встановлених судом обставин, 13.01.2014 року о 02:00 год. ОСОБА_7 перебуваючи по місцю проживання потерпілої ОСОБА_8 , за адресою АДРЕСА_2 , умисно, з корисливих спонукань, таємно викрав мобільний телефон SAMSUNG GALAXY ACE Duos GT-S6802, вартістю 764,40 грн. який знаходився на кухонному столі та заволодівши викраденим телефоном, з місця вчинення правопорушення зник, чим завдав потерпілій ОСОБА_8 матеріальної шкоди на суму 764,40 грн..
19.05.2015 року близько 20 год. 30 хвилин. ОСОБА_7 , перебуваючи в м. Ужгороді по вул. Фединця, неподалік хімічного факультету УЖНУ усвідомлюючи протиправний характер своїх дій умисно, повторно, з корисливих мотивів, з метою заволодіння чужим майном, відкрито викрав ноутбук фірми «LenovoG 50-30» чорного кольору, що належав ОСОБА_9 , який знаходився на одній із лавочок за якою сидів потерпілий, чим завдав ОСОБА_9 матеріальної шкоди на суму 5369,45 грн.
В апеляційній скарзі прокурор, не оспорюючи доведеність вини та правильність кваліфікації дій ОСОБА_7 , порушує питання про скасування вироку щодо нього та ухвалення нового з призначенням покарання без застосування ст.75 КК України, оскільки призначене обвинуваченому покарання з застосуванням ст.75 КК України необґрунтованим
Заслухавши доповідь судді апеляційного суду, думку прокурора, який підтримала апеляційну скаргу частково, просила вирок суду скасувати, призначивши новий розгляд в даному кримінальному провадженні, пояснення обвинуваченого та його захисника, які вважали рішення суду законним і обґрунтованим, перевіривши матеріали кримінального провадження та обговоривши доводи сторін, апеляційний суд приходить до висновку, що апеляційна скарга прокурора підлягає до часткового задоволення з таких підстав.
Відповідно до вимог ст. 348 КПК України , після оголошення обвинувачення головуючий встановлює особу обвинуваченого, з`ясовуючи його прізвище, ім`я, по батькові, місце і дату народження, місце проживання, заняття та сімейний стан, роз`яснює йому суть обвинувачення і запитує, чи зрозуміле воно йому, чи визнає він себе винним і чи бажає давати показання.
Відповідно до п. 3 ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основопо¬ложних свобод кожен, кого обвинувачено у вчиненні кримінального правопорушення, має бути негайно і детально поінформований зрозумілою для нього мовою про формулювання висунутого йому обвинувачення. Якщо обвинувачений не розуміє мови, яка використовується у суді, або не розмовляє нею, він має право отримати безкоштовну допомогу перекладача. Нероз`яснення обвинуваченому суті обвинувачення є істотним порушенням права обвинуваченого на захист, оскільки перешкоджає суду ухвалити законне та обгрунтоване судове рішення.
Тільки після роз`яснення суті обвинувачення і впевненості в тому, що обвинувачений зрозумів про що йде мова, головуючий може з`ясувати у нього ставлення до висунутого обвинувачення - чи визнає він свою вину повністю, частково або повністю її заперечує.
З журналу судового засідання та звукозапису судового засідання вбачається, що судом першої інстанції не було детально поінформовано обвинуваченого ОСОБА_7 про формулювання висунутого йому обвинувачення.
Згідно журналу судового засідання роз`яснення головуючим обвинуваченому суті обвинувачення тривало 1 хвилину.
Відповідно до вимог ст. 349 КПК України суд має право, якщо проти цього не заперечують учасники судового провадження, визнати недоцільним дослідження доказів щодо тих обставин, які ніким не оспорюються. При цьому суд з`ясовує, чи правильно розуміють зазначені особи зміст цих обставин, чи немає сумнівів у добровільності їх позицій, а також роз`яснює їм, що у такому випадку вони будуть позбавлені права оскаржити ці обставини в апеляційному порядку.
Суд першої інстанції здійснив обмеження дослідження доказів в порядку ч. 3 ст. 349 КПК України та визнав недоцільним дослідження доказів щодо обставин справи які ніким не оспорюються.
Однак, у порушення вказаних вимог кримінального процесуального закону, суд першої інстанції, з`ясовуючи думку обвинуваченого щодо порядку дослідження доказів, вказав, що ОСОБА_7 вину у в вчиненому визнав.
Визнання обвинуваченим своєї вини ще не є безумовною підставою для прийняття рішення про скорочений судовий розгляд, оскільки визнання ним своєї вини у вчиненому злочині може бути покладено в основу обвинувачення тільки за умови підтвердження цього визнання сукупністю доказів, які є наявни¬ми у провадженні, а вина доведена в законному порядку.
Більш того, як убачається з звукозапису судового засідання обвинувачений вину у вчиненні епізоду відкритого викрадення майна потерпілого ОСОБА_9 , що мав місце 19 травня 2015 року, визнав частково.
Таким чином колегія суддів прийшла до висновку про порушення судом вимог ст. 348, 349 КПК України , що призвило до порушення права обвинуваченого на захист.
Окрім цього, відповідно до ст. 412 КПК України, істотними порушеннями вимог кримінально процесуального закону є такі порушення вимог КПК України, які перешкодили чи могли перешкодити суду ухвалити законне та обґрунтоване судове рішення, а крім того, у матеріалах провадження відсутній журнал судового засідання або технічний носій інформації, на якому зафіксовано судове провадження в суді першої інстанції.
Відповідно до вимог п.1), п.2) п.7) ч.3 ст.56 КПК України потерпілий під час судового провадження в будь-якій інстанції має право бути завчасно поінформованим про час і місце судового розгляду, брати участь у судовому провадженні, оскаржувати судові рішення в порядку, передбаченому цим Кодексом.
Згідно зі ст.325 КПК України питання про проведення судового розгляду без потерпілого суд вирішує залежно від того, чи можливо за його відсутності з`ясувати всі обставини справи і лише в тому разі, якщо потерпілий не прибув, але був належним чином був повідомлений про дату, час та місце судового засідання.
Ці вимоги кримінального процесуального Закону судом першої інстанції додержані не були.
З журналів судових засідань вбачається, що судове засідання від 2 жовтня 2015 року відбулось за відсутності потерпілого ОСОБА_9 і питання про проведення судового розгляду без нього судом не вирішувалось, а в судове засідання 2 жовтня 2015 року суд потерпілого взагалі не викликав.
Отже під час судового розгляду вказаного кримінального провадження не забезпечено додержання прав потерпілого ОСОБА_9 , що також є істотним порушенням кримінального процесуального закону і тягне за собою скасування судового рішення.
Відповідно до вимог п.5) ч.2 ст.412 КПК України судове рішення у будь якому разі підлягає скасуванню, якщо судове провадження здійснено за відсутності потерпілого, належним чином не повідомленого про дату, час і місце судового засідання.
Згідно з п.1) ч.1 ст.415 КПК України суд апеляційної інстанції скасовує вирок і призначає новий розгляд у суді першої інстанції, якщо встановлено порушення, передбачене пунктом 5 частини другої статті 412 цього Кодексу.
Оскільки в апеляційній скарзі прокурора порушуються питання про скасування вироку у зв`язку з неправильним застосуванням закону України про кримінальну відповідальність, то суд апеляційної інстанції позбавлений можливості усунути виявленні порушення кримінального процесуального закону, що зумовлює скасування вироку в цілому і з метою захисту прав та дотримання інтересів сторін кримінального провадження, направлення цього провадження до суду першої інстанції з призначенням нового розгляду .
При новому розгляді справи суду першої інстанції необхідно усунути зазначені порушення кримінального процесуального закону, забезпечити дотримання прав усіх учасників судового розгляду та постановити законне, обґрунтоване та вмотивоване рішення.
У разі, якщо ОСОБА_7 буде визнано винними у вчиненні інкримінованих злочинах, покарання йому має бути призначено у відповідності зі ст.65 КК України, оскільки призначене обвинуваченому покарання за цим вироком з застосуванням ст.75 КК України є зам`яким.
Керуючись ст.ст. 404, 405, 407, 409, 418 КПК України, апеляційний суд
П О С Т А Н О В И В :
апеляційну скаргу прокурора прокуратури м. Ужгорода задовольнити частково.
Вирок Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 2 жовтня 2015 року про обвинувачення ОСОБА_7 за ч.1 ст.185, ч.2 ст.186 КК України скасувати та призначити новий судовий розгляд у суді першої інстанції.
Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та оскарженню не підлягає.
Судді: