Коростенський міськрайонний суд Житомирської області
279/142/17
1-кс/279/646/17
У Х В А Л А
іменем України
В С Т А Н О В И В :
Досудовим розслідуванням встановлено, що 10.10.2016 народний депутат України ОСОБА_4 спільно з керівником Коростенської місцевої прокуратури ОСОБА_5 , головою Коростенської районної ради ОСОБА_6 , депутатами Коростенської районної ради та працівниками Державної екологічної інспекції у Житомирській області здійснили виїзд до Коростенського лісництва ДП «Коростенський лісгосп АПК», що розташоване в межах Михайлівської та Кожухівської сільських рад, у ході якого встановлено, що у кварталі 9 виділу 20, кварталі 29 виділах 13, 34, кварталі 30 виділах 12, 16, 6, кварталі 31 виділах 10, 11, 12, кварталі 32 виділах 2, 32, кварталі 42 виділу 50, кварталі 29 виділах 10, 17, 18, 24, 25, 28 Коростенського лісництва ДП «Коростенський лісгосп АПК» масово вирубано дерева породи дуб.
У свою чергу в.о. директора ДП «Коростенський лісгосп АПК» ОСОБА_7 надав документи, у відповідності до яких у вказаних кварталах та виділах проводилася санітарна вибіркова рубка згідно лісорубних квитків №76 від 12.08.2016 та № 88 від 23.09.2016.
У ході проведення досудового розслідування слідчими СВ Коростенського ВП ГУНП в Житомирській області в ДП "Коростенський лісгосп АПК" проведено обшуки у ході яких вилучено первинну документацію щодо проведення санітарної вибіркової рубки у вказаних кварталах та виділах, документи щодо заготівлі та реалізації деревини.
З вилучених документів підставою для проведення санітарної вибіркової рубки у вказаних кварталах та виділах є наступні документи, а саме: план проведення санітарно-оздоровчих заходів у лісах ДП «Коростенський лісгосп АПК на 2016 рік, лісорубні квитки № 76 від 12.08.2016 та № 88 від 23.09.2016, план лісової ділянки (лісосіки) з її геодезичною зйомкою, перелікова відомість (відомість переліку дерев), відомість матеріально-грошової оцінки лісосіки, технологічні карти розробки лісосіки.
Встановлено, що підписи у планах лісових ділянок (лісосік) з геодезичними зйомками, перелікових відомостях (відомості переліку дерев), відомостях матеріально-грошових оцінок лісосік, технологічних картах розробки лісосік, на підставі яких оформлено лісорубні квитки, підроблені і не належать особам, які у них вказані, що свідчить про те, що лісорубні квитки № 76 від 12.08.2016 та № 88 від 23.09.2016 видані незаконно та не є дійсними.
Крім того, заготівля деревини, згідно вилучених документів проводилася на підставі щоденників, які повинен складати лісник, а також наряд-актів на виконання робіт, в яких зазначається вид робіт, хто виконує вказані роботи, який об`єм деревини заготовлено (проведено трелювання трактором) та видається майстром лісу.
У ході розслідування установлено, що щоденники та наряди-акти на виконані роботи у вказаних кварталах та виділах підроблені, а особи зазначені у них зазначених робіт не проводили, і будь яких документів не складали і не підписували.
У зв`язку з цим, у ході розслідування встановлено та доведено, що санітарна вибіркова рубка у вказаних кварталах та виділах не проводилася, а всі документи на заготівлю деревини підроблені працівниками ДП «Коростенський лісгосп АПК».
Враховуючи те, що заготівля деревини у вказаних кварталах та виділах не проводилася її реалізація неможлива.
Тому у кварталі 9 виділу 20, кварталі 29 виділах 13, 34, кварталі 30 виділах 12, 16, 6, кварталі 31 виділах 10, 11, 12, кварталі 32 виділах 2, 32, кварталі 42 виділу 50, кварталі 29 виділах 10, 17, 18, 24, 25, 28 Коростенського лісництва ДП «Коростенський лісгосп АПК» санітарна вибіркова рубка не проводилася, деревина з пня не різалася та не заготовлювалася (трелювалася). У вказаних кварталах лише проводилися роботи по обрубуванню гілок та сучків, збирання та складання в купи гілок (верхи дерев), тобто зачистка від незаконної порубки дерев, а залишки залишених дерев реалізовувались. Найвірогідніше у вказаних кварталах протягом травня-жовтня 2016 року невідомими особами вчинено незаконну порубку дерев породи дуб.
З метою встановлення суми спричинених злочином збитків, необхідні фактичні дані, отримані в передбаченому КПК України порядку, на підставі яких слідчий, прокурор, слідчий суддя і суд встановлює наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження, підлягають доказуванню. В цьому випадку для встановлення точної суми збитків, необхідний висновок експерта (спеціаліста).
Відповідно до п.3 Положення про Державну екологічну інспекцію України, затвердженого Указом Президента України від 13 квітня 2011 року № 454/2011, основними завданням Держекоінспекції України є здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів. Згідно підпункту д) пункту 2 частини 4 даного Положення, Держекоінспекція України, відповідно до покладених завдань, здійснює державний нагляд (контроль) за додержанням центральними органами виконавчої влади та їх територіальними органами, місцевими органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування в частині здійснення делегованих їм повноважень органів виконавчої влади, підприємствами, установами та організаціями незалежно від форми власності і господарювання, громадянами України, іноземцями та особами без громадянства, а також юридичними особами вимог законодавства про охорону, захист, використання та відтворення лісів щодо законності вирубки, ушкодження дерев і чагарників, знищення або ушкодження лісових культур, сіянців або саджанців у лісових розплідниках і на плантаціях, а також молодняку природного походження й самосівів на площах, призначених під лісовідновлення.
Тому в рамках вказаного кримінального провадження, виникла необхідність у проведенні позапланової перевірки дотримання ДП «Коростенський лісгосп АПК» вимог природоохоронного законодавства, проведення якої віднесено до компетенції Державної екологічної інспекції у Житомирській області, яка проводить такі перевірки на підставі наступних обставин: подання суб`єктом господарювання письмової заяви до відповідного органу Держекоінспекції про здійснення заходу державного нагляду (контролю) на його бажання; виявлення та підтвердження недостовірності даних, заявлених у документах обов`язкової звітності, поданих суб`єктом господарювання; перевірка виконання суб`єктом господарювання приписів, розпоряджень або інших розпорядчих документів, щодо усунення порушень вимог законодавства, виданих за результатами проведення планових заходів органом Держекоінспекції; обґрунтоване звернення фізичної особи про порушення суб`єктом господарювання її законних прав. Позаплановий захід у цьому разі здійснюється тільки за наявності згоди центрального органу виконавчої влади на його проведення; неподання у встановлений термін суб`єктом господарювання документів обов`язкової звітності без поважних причин, а також письмових пояснень про причини, які перешкоджали поданню таких документів; настання аварії, смерті потерпілого внаслідок нещасного випадку або професійного захворювання, що було пов`язано з діяльністю суб`єкта господарювання.
Враховуючи викладене та з огляду на положення кримінального процесуального законодавства України, покласти обов`язок проведення позапланової перевірки на Держекоінспекцію неможливо, окрім, шляхом зобов`язання рішенням суду.
На розгляд клопотання прокурор не прибув, матеріали кримінального провадження не надав.
Прокурор звернувся з клопотанням про надання дозволу на проведення позапланової виїзної перевірки.
Розглядаючи подане клопотання суд виходить з наступного:
Відповідно до ст.19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Відповідно до ст.36,ч.2,п.10 КПК України прокурор, здійснюючи нагляд за додержанням законів під час проведення досудового розслідування у формі процесуального керівництва досудовим розслідуванням, уповноважений погоджувати або відмовляти у погодженні клопотань слідчого до слідчого судді про проведення слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій, інших процесуальних дій у випадках, передбачених цим Кодексом, чи самостійно подавати слідчому судді такі клопотання.
Законом України №1697-VII від 14.10.2014 р. «Про прокуратуру» було виключено п.6 ч.2 ст. 36 та п.4 ч.2 ст.40 КПК України, які наділяли слідчого та прокурора правом на призначення ревізій та перевірок у порядку, визначеному законом.
Таким чином, відповідно до діючого в даний час процесуального законодавства слідчий та прокурор позбавлені права призначення ревізій та перевірок, для проведення яких необхідний судовий дозвіл, крім того, що ні нині діюче, ні попереднє законодавство не передбачало процедури призначення, проведення та отримання дозволу на їх проведення. Положення пп.78.1.11 ПК України, яким передбачено проведення перевірок на підставі рішень слідчих/прокурорів та слідчих суддів, було введено в ПК України Законом України від 13.04.2012 р. № 4652-VI «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України у зв`язку з прийняттям Кримінального процесуального кодексу України», який до прийняття Закону України №1697-VII від 14.10.2014 р. містив положення, які надавали слідчому та прокурору повноваження призначати ревізії та перевірки ( п.6 ч.2 ст.36, п.4 ч.2 ст.40 КПК України), однак не містив положень щодо процедури такого призначення.
Оскільки в даний час законом не передбачено право ні слідчого, ні прокурора призначати ревізії та перевірки, то отримання дозволу на їх проведення не має процесуального значення та не тягне за собою отримання процесуально значимих результатів.
Діючим КПК України взагалі не передбачено можливості звернення з клопотанням про надання дозволу на проведення перевірок (ревізій), процедури розгляду такого клопотання.
Кореспондуючою положенням ст.36,ч.2,п.10 КПК України є ст.40,ч.2,п.5 КПК України, відповідно до якої слідчий уповноважений звертатися за погодженням із прокурором до слідчого судді з клопотаннями про застосування заходів забезпечення кримінального провадження, проведення слідчих (розшукових) дій та негласних слідчих (розшукових) дій. Звернення з клопотанням про проведення перевірки чи ревізії, які не являються ні заходом забезпечення кримінального провадження, ні слідчою (розшуковою) дією, ні негласною слідчою (розшуковою) дією, ні вказаною нормою, ні будь-якою іншою нормою КПК України не передбачено.
Так, відповідно до ч.2 ст.131 КПК України, заходами забезпечення кримінального провадження є: виклик слідчим, прокурором, судовий виклик і привід; накладення грошового стягнення; тимчасове обмеження у користуванні спеціальним правом; відсторонення від посади; тимчасове відсторонення судді від здійснення правосуддя; тимчасовий доступ до речей і документів; тимчасове вилучення майна; арешт майна; затримання особи; запобіжні заходи.
Наведений перелік є вичерпний, до нього не включено такого заходу як призначення перевірки чи ревізії.
Вичерпний перелік слідчих дій із визначенням підстав та порядку їх проведення міститься у главі 20 КПК України та включає такі дії як допит, пред`явлення для впізнання, проникнення до житла чи іншого володіння особи, обшук, огляд, слідчий експеримент, освідування особи; проведення експертизи.
Можливості проведення інших слідчих дій КПК України не передбачено.
Аналіз вище зазначених норм дає можливість зробити висновок про те, що оскільки призначення та проведення перевірок та ревізій не відноситься ні до слідчих дій, ні до заходів забезпечення кримінального провадження, то КПК України не передбачено право прокурора та слідчого на звернення до слідчого судді з клопотанням про надання дозволу на проведення перевірки чи ревізії.
Відсутня в КПК України і процедура розгляду такого виду клопотань
Відповідно до ч.2 ст.370 КПК України, законним є рішення, ухвалене компетентним судом згідно з нормами матеріального права з дотриманням вимог щодо кримінального провадження, передбачених цим Кодексом.
Оскільки КПК України не передбачає право прокурора та слідчого на звернення до суду з клопотаннями про надання дозволу на проведення перевірки чи ревізії, не відносить розгляду такого клопотання до компетенції слідчого судді та не встановлює порядку його розгляду, подане клопотання є безпідставним і задоволенню не підлягає.
На підставі викладеного, керуючись ст.36,131,223-245,370 КПК України,
П О С Т А Н О В И В :
Ухвала оскарженню не підлягає.
Слідчий суддя ОСОБА_1
копія згідно оригіналу