Справа № 305/188/17
Провадження № 1-кп/309/188/17
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 березня 2017 року м. Хуст

Хустський районний суд

Закарпатської області

в складі головуючого: ОСОБА_1

суддів: ОСОБА_2 , ОСОБА_3

секретаря судового засідання: ОСОБА_4

з участю: прокурора: ОСОБА_5

адвоката: ОСОБА_6

обвинуваченого: ОСОБА_7

потерпілого: ОСОБА_8

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в залі суду у м. Хуст матеріали кримінального провадження № 0001432 від 23.11.2016 року відносно обвинуваченого:

ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця та мешканця АДРЕСА_1 , українця, громадянина України, освіта повна середня, розлученого, не працюючого, раніше судимого вироком Рахівського районного суду Закарпатської області від 19.04.2016 року за ч. 1 ст. 263 КК України до 3-х років позбавлення волі із застосуванням ст.. 75 КК України строком на один рік,

у скоєнні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 263, ст. 348 КК України,

В С Т А Н О В И В:

До Хустського районного суду Закарпатської області 20.02.2017 року надійшов з апеляційного суду Закарпатської області обвинувальний акт про обвинувачення ОСОБА_7 за ст. ч. 1 ст. 263, ст. 348 КК України.

За результатами підготовчого судового засідання суд, врахувавши думку учасників судового провадження стосовно можливості призначення судового розгляду, вважає, що обвинувальний акт необхідно повернути прокурору, виходячи з наступного.

Відповідно до ч. 4 ст. 110 КПК України обвинувальний акт є процесуальним рішенням, яким прокурор висуває обвинувачення у вчиненні кримінального правопорушення і яким завершується досудове розслідування. Обвинувальний акт повинен відповідати вимогам, передбаченим у статті 291 цього Кодексу.

Органом досудового слідства обвинуваченому не роз`яснено його право на суд присяжних.

Європейський суд з прав людини (далі - Суд) у справі «Абрамян проти Росії» від 9 жовтня 2008 року зазначено що у тексті підпункту «а» п. 3 ст. 6 Конвенції вказано на необхідність приділяти особливу увагу роз`ясненню «обвинувачення» особі, стосовно якої порушено кримінальну справу. Деталі вчинення злочину можуть відігравати вирішальну роль під час розгляду кримінальної справи, оскільки саме з моменту доведення їх до відома підозрюваного він вважається офіційно письмово повідомленим про фактичні та юридичні підстави пред`явленого йому обвинувачення (див. рішення від 19 грудня 1989 р. у справі «Камасінскі проти Австрії» № 9783/82, п. 79). Крім того, Суд нагадує, що положення підпункту «а» п. 3 ст. 6 Конвенції необхідно аналізувати у світлі більш загальної норми про право на справедливий судовий розгляд, гарантоване п. 1 цієї статті. У кримінальній справі надання повної, детальної інформації щодо пред`явленого особі обвинувачення та, відповідно, про правову кваліфікацію, які суд може дати відповідним фактам, є важливою передумовою забезпечення справедливого судового розгляду) (див.: рішення від 25 березня 1999 р. у справі «Палісьє та Сассі проти Франції» [ВП]. № 25444/94, п. 52; рішення від 25 липня 2000 р. у справі «Матточіа проти Італії», № 23969/94, п, 58; рішення від 20 квітня 2006 р. у справі «І.Н. та інші проти Австрії», № 42780/98, п. 34).

Справедливість під час провадження у справі необхідно оцінювати, беручи до уваги розгляд справи в цілому (див. рішення від 1 березня 2001 р. у справі «Даллос проти Угорщини». № 29082/95, п. 47). Крім того, право бути поінформованим про характер і причини обвинувачення потрібно розглядати у світлі права обвинуваченого мати можливість підготуватися до захисту, гарантованого підпунктом «b» п. З ст. 6 Конвенції (див. зазначені рішення у справі «Пелісье та Сассі проти Франції». п. 54, а також «Даллос проти Угорщини», п. 47).

У відповідності до ст. 384 ч.1 КПК України прокурор, суд зобов`язані роз`яснити обвинуваченому у вчиненні злочину, за який передбачене покарання у виді довічного позбавлення волі, можливість та особливості розгляду кримінального провадження стосовно нього судом присяжних.

Письмове роз`яснення прокурора обвинуваченому про можливість особливості і правові наслідки розгляду кримінального провадження судом присяжних додається до обвинувального акта і реєстру матеріалів досудового розслідування, які передаються суду.

Крім того, як вбачається зі ст. 293 КПК України, одночасно з переданням обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру до суду, прокурор зобов`язаний під розписку надати їх копію та копію реєстру матеріалів досудового розслідування підозрюваному (крім випадку, передбаченого частиною другою статті 297-1 цього Кодексу), його захиснику, законному представнику, захиснику особи, стосовно якої передбачається застосування примусових заходів медичного або виховного характеру.

Проте, в порушення вимог ст. 293 КПК до обвинувального акту не додана розписка про отримання захисником копії обвинувального акту та копії реєстру матеріалів досудового розслідування.

Відповідно до п.3 ч.3 ст. 314 КПК України, у разі невідповідності обвинувального акту вимогам КПК України, суд у підготовчому судовому засіданні повертає обвинувальний акт прокурору.

За таких обставин, даний обвинувальний акт слід повернути прокурору.

Керуючись ст.ст. 291, 314, 369-372, 384 КПК України, суд,-

У Х В А Л И В:

Обвинувальний акт з додатками у кримінальному провадженні № 0001432 від 23.11.2016 року відносно ОСОБА_7 за підозрою у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ст. ст. 263 ч. 1, ст. 348 КК України повернути прокурору, який склав обвинувальний акт.

Ухвала може бути оскаржена до апеляційного суду Закарпатської області протягом семи днів з дня її оголошення через Хустський районний суд.

Головуючий суддя підпис: ОСОБА_1

судді підпис: ОСОБА_9

підпис: ОСОБА_2

З оригіналом вірно:

Суддя Хустського

районного суду: ОСОБА_1 .