БЕРЕЗАНСЬКИЙ МІСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Номер провадження 1-кс/356/367/17
Справа № 356/2122/16-к
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
19.08.2017 Березанський міський суд Київської області в складі:

слідчого судді ОСОБА_1
за участю секретаря ОСОБА_2
прокурора ОСОБА_3
слідчого ОСОБА_4
захисника ОСОБА_5
підозрюваного ОСОБА_6
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Березань клопотання слідчого СВ Березанського ВП Переяслав-Хмельницького ВП ГУ НП в Київській області ОСОБА_7 погоджене прокурором Баришівського відділу Бориспільської місцевої прокуратури ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_6 підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого ч.2 ст.307 КК України,

В С Т А Н О В И В:
Слідчий СВ Березанського ВП Переяслав-Хмельницького ВП ГУ НП в Київській області ОСОБА_7 звернулася до суду з клопотанням погоджене прокурором Баришівського відділу Бориспільської місцевої прокуратури ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на два місяці відносно ОСОБА_6 , який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення (злочину) передбаченого ч.2ст.307 КК України.

Клопотання обґрунтоване тим, що на досудовому розслідуванні у СВ Березанського ВП Переяслав - Хмельницького ВП ГУНП в Київській області перебуває кримінальне провадження, 30.12.2016 внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № №000006, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст.307 КК України, за підозрою ОСОБА_6 .

У клопотанні прокурора наведені дані, що вказують на причетність ОСОБА_6 до вчинення інкримінованих йому дій за ч.2ст.307 КК України, а також в необхідності обрання йому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, а саме вказано про існування ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, зокрема те, що ОСОБА_6 може переховуватись від органів досудового розслідування, вчинити інше кримінальне правопорушення чи перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, відтак слідчий та прокурор просили застосувати щодо ОСОБА_6 запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 діб.

У судовому засіданні слідчий, прокурор, клопотання підтримали, просили задовольнити, обґрунтовуючи доводами , викладеними у клопотанні.

Підозрюваний ОСОБА_6 , проти задоволення клопотання заперечив, вказавши, що до нього можливо застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж тримання під вартою, а саме домашній арешт.

Захисник ОСОБА_5 проти задоволення клопотання заперечував, вказавши, що прокурором не доведено необхідності у застосуванні найсуворішого запобіжного заходу - тримання під вартою. Натомість вказував, що до ОСОБА_6 можна застосувати запобіжний захід у виді домашнього арешту або особистого зобов`язання.

Заслухавши думку сторін кримінального провадження, дослідивши клопотання, копії матеріалів, якими слідчий та прокурор обґрунтовують доводи клопотання, слідчий суддя дійшов до наступних висновків.

Слідчим суддею встановлено, що на досудовому розслідуванні у СВ Березанського ВП Переяслав - Хмельницького ВП ГУНП в Київській області перебуває кримінальне провадження, внесене 30.12.2016 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № №000006, за ознаками вчинення злочину кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст.307 КК України,

18.08.2017 ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні злочину (кримінального правопорушення), передбаченого ч.2 ст.307 КК України у кримінальному провадженні внесеному до ЄРДР за № 0000060.

Відповідно до п.5 ч.2 ст.183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.

Згідно з положеннями ч. 1 ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на свідка, у цьому кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення.

З аналізу змісту ч. 2 ст. 177 КПК України випливає, що підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені другою цієї статті.

В ході розгляду клопотання встановлено, що ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України, який, з врахуванням положень ст. 12 КК України, є тяжким злочином, санкція статті якого передбачає покарання у вигляді позбавлення волі на строк від шести до десяти років з конфіскацією майна.

Дослідивши матеріали клопотання та долучені до нього документи, за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин справи, з точки зору достатності та взаємозв`язку для доведення обґрунтованості підозри, слідчий суддя приходить до висновку про наявність у провадженні доказів, які свідчать про обґрунтованість підозри у вчиненні кримінального правопорушення, які можливо об`єктивно пов`язати з особою підозрюваного, та які можуть підтвердити існування фактів та інформації щодо того, що саме підозрюваний міг вчинити дане кримінальне правопорушення.

Разом з тим, відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

Висновки слідчого та прокурора щодо наявності таких обставин, виходячи з положень ст. 178 КПК України, мають бути належно обґрунтовані, зроблені за результатами сукупного аналізу характеру злочину та особистості підозрюваного (його характеру, моральних якостей, способу життя, сімейних зв`язків, постійного місця роботи, утриманців, стану здоров`я, матеріального стану).

При цьому слід мати на увазі, що обмеження розгляду клопотання про застосування запобіжного заходжу у вигляді тримання під вартою лише переліком законодавчих підстав для його застосування без встановлення їх наявності та обґрунтованості до конкретної особи є порушенням вимог п. 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод (Рішення Європейського суду з прав людини «Харченко проти України», «Белевитський проти Росії»).

В обґрунтування обрання найсуворішого запобіжного заходу слідчий, прокурор вказує ризик переховування від органів досудового розслідування, вчинення іншого кримінального правопорушення, перешкоджання чи кримінальному провадженню іншим чином.

Однак, слідчий суддя бере до уваги те, що з матеріалів клопотання вбачається, що підозрюваний від участі у слідчих діях не ухилявся, процесуальні обов`язки виконував сумлінно, будь - яких доказів відносно переховування від органу досудового розслідування, або перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином, надано суду не було.

Крім того, підозрюваний у фактичних постійно проживає в АДРЕСА_1 , має місце реєстрації за адресою: АДРЕСА_2 .

Проте, до матеріалів клопотання додані докази того, що ОСОБА_6 , неодноразово притягався до кримінальної відповідальності, є особою, яка раніше засуджувалася за вчинення злочинів, згідно вимоги по судимостям від 06.01.2017, окрім того, підозрюваний звільнявся умовно - достроково згідно ухвали Прилуцького міськрайонного суду Чернігівської області від 28.11.2013, але після цього не мав законослухняної поведінки та продовжив злочинну діяльність (а.с.29-30).

За таких обставин, суд вважає доведеним ризик, передбачений ст. 177 КПК України, а саме можливість вчинення підозрюваним іншого злочину. Таким чином, всупереч вимогам ч. 1 ст. 183 КПК України, при зверненні до суду з клопотанням прокурором не доведено, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, та в судовому засіданні необхідність обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою не доведено.

Частиною 4 статті 194 КПК України встановлено, що якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені п. 1, 2 ч. 1 ст. 194 КПК України, а саме наявність обґрунтованої підозри у вчиненні злочину та наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, але не доведе обставин, передбачених п. 3 ч. 1ст. 194 КПК України, а саме недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику - слідчий суддя має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні з покладенням на підозрюваного певних обов`язків.

Оцінюючи в сукупності надані сторонами кримінального провадження докази, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу слідчий суддя враховує наявність обґрунтованої підозри, вчинення ОСОБА_6 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України, тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання його винним, враховуючи дані, що характеризують особу підозрюваного, ризик вчинення інших кримінальних правопорушень, ступінь ризиків які існують у кримінальному провадженні та недоведеність слідчим і прокурором, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не здатний запобігти вказаним ризикам, вважаю можливим відмовити в застосуванні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та застосувати щодо підозрюваного альтернативний запобіжний захід, а саме цілодобовий домашній арешт з покладенням обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.

Такий запобіжний захід є співмірним з існуючими ризиками, відповідає особі підозрюваного та тяжкості пред`явленої підозри, може забезпечити виконання підозрюваним процесуальних обов`язків та унеможливить вчинення нових злочинів.

Враховуючи вищевикладене, керуючись ст. ст. 177, 178, 183, 193, 194, 196, 307, 369-372, 395 КПК України, слідчий суддя,

УХВАЛИВ

Клопотання задовольнити частково.

Відмовити у застосуванні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Застосувати до ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Київ, проживаючого в АДРЕСА_1 , підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст.307 КК України, запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту, заборонивши йому залишати місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 строком на 60 діб.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , наступні обов`язки: прибувати на виклики до слідчого СВ Березанського відділення поліції Переяслав-Хмельницького відділу поліції ГУ Національної поліції України в Київській області, якому доручене проведення досудового розслідування кримінального провадження, до суду, прокурора, повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну місця проживання.

Зобов`язати ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 негайно прибути до місця свого проживання за адресою: АДРЕСА_1 .

Роз`яснити підозрюваному, що відповідно до ст. 181 КПК України працівники органу внутрішніх справ з метою контролю за його поведінкою мають право з`являтися в житло, під арештом в якому він перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього обов`язків, використовувати електронні засоби контролю.

Початок строку дії ухвали 13 година 30 хвилин 19.08.2017. Закінчення строку дії ухвали 13 година 30 хвилин 18.10.2017.

Роз`яснити підозрюваному, що в разі невиконання покладених на нього обов`язків, до нього може бути застосовано більш жорсткий запобіжний захід, накладено грошове стягнення.

Ухвалу про обрання запобіжного заходу у виді домашнього арешту передати для виконання органу досудового розслідування за місцем проживання підозрюваного - Христинівське ВП Уманського ВП ГУНП України в Черкаській області.

Зобов`язати вказаний орган досудового розслідування негайно поставити ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_1 , щодо якого застосовано запобіжний захід у виді домашнього арешту, на облік і повідомити про це слідчого Березанського ВП Переяслав-Хмельницького ВП ГУНП в Київській області ОСОБА_7 , ОСОБА_4 .

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду Київської області через Березанський міський суд Київської області протягом семи днів з дня її оголошення. Ухвала набирає законної сили після закінчення строку на подачу апеляційної скарги за відсутності такої скарги, а при оскарженні ухвали - після постановлення ухвали апеляційним судом.

Суддя: ОСОБА_1