ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/7517/17
провадження № 1-кс/753/1933/17
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
"03" травня 2017 р. слідчий суддя Дарницького районного суду м. Києва ОСОБА_1 , розглянувши клопотання адвоката ОСОБА_2 в інтересах потерпілого ОСОБА_3 про встановлення розумних строків досудового розслідування,-

В С Т А Н О В И В:

25 квітня 2017 року на адресу Дарницького районного суду м. Києва надійшло клопотання адвоката ОСОБА_2 , який діє в інтересах потерпілого ОСОБА_3 про встановлення строків досудового розслідування кримінального провадження №0006899 від 21.05.2013 року за ч. 4 ст.190 КК України.

В обґрунтування клопотання вказується на те, що в провадженні слідчого відділу Дарницького УП ГУ Національної поліції в м. Києві перебувають матеріали вказаного кримінального провадження. Заявник посилається на те, що розслідування даного кримінального провадження здійснювалось тривалий час, мала місце тяганина та порушення вимог кримінально-процесуального закону, зокрема в частині порушення розумних строків проведення досудового розслідування, тощо. В зв`язку з чим, заявник звернувся до слідчого судді з вказаним клопотанням та просив встановити строки проведення досудового розслідування в 3 місяці.

Вивчивши клопотання та додані до нього матеріали, вважаю, що в ньому необхідно відмовити.

Відповідно до ч.1 ст.28 КПК України, під час кримінального провадження кожна процесуальна дія або процесуальне рішення повинні бути виконані або прийняті в розумні строки. Розумними вважаються строки, що є об`єктивно необхідними для виконання процесуальних дій та прийняття процесуальних рішень. Розумні строки не можуть перевищувати передбачені цим Кодексом строки виконання окремих процесуальних дій або прийняття окремих процесуальних рішень.

Відповідно до ст. 113 КПК України, процесуальні строки - це встановлені законом або відповідно до нього прокурором, слідчим суддею або судом проміжки часу, у межах яких учасники кримінального провадження зобов`язані (мають право) приймати процесуальні рішення чи вчиняти процесуальні дії.

Згідно з ст. 114 КПК України, для забезпечення виконання сторонами кримінального провадження вимог розумного строку слідчий суддя, суд має право встановлювати процесуальні строки у межах граничного строку, передбаченого цим Кодексом, з урахуванням обставин, встановлених під час відповідного кримінального провадження. Положення цієї статті носять загальний характер і конкретизуються спеціальними нормами, якими встановлені повноваження кожного із зазначених суб`єктів стосовно встановлення процесуальних строків.

Відповідно до вимог КПК України та практики Європейського суду з прав людини слідчий суддя здійснює свої повноваження, щодо забезпечення проведення досудового розслідування у розумні строки шляхом: своєчасного призначення справи до розгляду; проведенням судового розгляду у призначений строк; своєчасним виготовленням мотивованого судового рішення чи протоколу засідання з направленням їх сторонам чи ознайомленням з ними; повнотою здійснення суддею контролю за виконанням працівниками апарату суду своїх службових обов`язків, у тому числі з повідомлення осіб, що беруть участь у справі, про час і місце судового засідання; повнотою і своєчасністю прийняття суддею заходів відносно учасників процесу і інших осіб, спрямованих на недопущення їх процесуальної несумісності і процесуальної тяганини у справі; контролем судді за строками проведення експертизи, накладенням штрафів; відстроченням, що виникають з вини судової канцелярії чи інших адміністративних органів, тощо. Європейський суд з прав людини зазначив, що відкладення розгляду справи, призначення і проведення експертизи, участь суддів в розгляді інших справ, повернення кримінальної справи прокуророві з метою усунення допущених порушень кримінального процесуального законодавства само по собі не суперечать чинному законодавству. Проте, якщо вказані дії призводять до порушення права особи на судочинство в розумний строк, заява про присудження компенсації підлягає задоволенню /справа «Екле проти ФРН» від 15 липня 1982 року, «Цимерман проти Швейцарії» від 13 липня 1983 року/. Відсутність достатньої кількості суддів, та їх перевантаженість не може бути виправданням збільшення строків судового розгляду /справа «Павлюлінець проти України» від 06 вересня 2005 року/.
Згідно ст.36 КПК України, прокурор, здійснюючи свої повноваження відповідно до вимог цього Кодексу, є самостійним у своїй процесуальній діяльності, втручання в яку осіб, що не мають на те законних повноважень, забороняється. Так, зокрема, пункт 4 частини 2 статті 36 КПК України надає прокурору повноваження доручати слідчому, органу досудового розслідування проведення у встановлений прокурором строк слідчих (розшукових) дій, інших процесуальних дій. При цьому прокурор самостійно визначає строки їх проведення з урахуванням обставин відповідного кримінального провадження та доцільності невідкладного проведення слідчих (розшукових) або інших процесуальних дій.

Повноваження слідчого судді з цього приводу розповсюджуються на визначення строків застосування запобіжних заходів, вчинення слідчих дій, дозвіл на проведення яких надається слідчим суддею, тощо.

Слідчий суддя вправі припинити тільки таку бездіяльність, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, у неповерненні тимчасово вилученого майна згідно з вимогами статті 169 цього Кодексу, а також у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк (п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК). Цей перелік є вичерпним і розширеному тлумаченню не підлягає. Протилежне суперечило би принципу диспозитивності, згідно з яким слідчий суддя у кримінальному провадженні вирішує лише ті питання, які віднесені до його повноважень цим Кодексом (ч. 3 ст. 26 КПК). Слідчий суддя, суд не вправі перебирати на себе функції інших учасників кримінального провадження, зокрема функцію процесуального керівництва досудовим розслідуванням, яке здійснюється прокурором.

Відповідно до ст.308 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, потерпілий мають право оскаржити прокурору вищого рівня недотримання розумних строків слідчим, прокурором під час досудового розслідування. Прокурор вищого рівня зобов`язаний розглянути скаргу протягом трьох днів після її подання і в разі наявності підстав для її задоволення надати відповідному прокурору обов`язкові для виконання вказівки щодо строків вчинення певних процесуальних дій або прийняття процесуальних рішень.
Отже на підставі вищевикладеного, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання подано до не уповноваженого суб`єкта розгляду клопотання, оскільки сам предмет оскарження фактично передбачає іншу процедуру розгляду, оскарження, наслідки, інших суб`єктів оскарження та суб`єктів розгляду клопотань.
Керуючись ст.ст.2, 3, 9, 28, 114, 220, 308, 309, 372 КПК України, слідчий суддя,

У Х В А Л И В:

У задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_2 в інтересах потерпілого ОСОБА_3 про встановлення розумних строків досудового розслідування відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя: