УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 травня 2017 року слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання прокурора відділу прокуратури м. Києва ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000039, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 22 березня 2017 року, за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч.5 ст.27, ч.2 ст.205 та ч. 3 ст. 212 КК України,
в с т а н о в и в:
Прокурор відділу прокуратури м. Києва ОСОБА_3 звернулася до суду з клопотанням про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000039, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 22 березня 2017 року, за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч.5 ст.27, ч.2 ст.205 та ч. 3 ст. 212 КК України, а саме: грошових коштів, які знаходяться на рахунку ТОВ «Пірей-Торг» () № НОМЕР_1 , відкритому в ПАТ «КБ «Глобус» (МФО 380526), в частині видатку грошових коштів, з можливістю зарахування на зазначений рахунок грошових коштів, що надходять.

На обґрунтування клопотання прокурор зазначає, що СУ ФР ГУ ДФС у м. Києві здійснюється досудове розслідування кримінального провадження № 0000039, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 22 березня 2017 року, за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч.5 ст.27, ч.2 ст.205 та ч. 3 ст. 212 КК України.

Так, під час досудового розслідування встановлено, що в березні 2017 року, ОСОБА_4 , діючи як пособник невстановленим особам, з метою прикриття незаконної діяльності зареєстрував (перереєстрував) ряд суб`єктів господарської діяльності, у тому числі й ТОВ «Пірей-Торг» ().

Після державної реєстрації зазначеного суб`єкта підприємницької діяльності у відповідних державних органах влади, невстановлені слідством особи усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер своїх протиправних дій, використовують реєстраційні, статутні документи, печатки та банківські рахунки ТОВ «Пірей-Торг» з метою прикриття незаконної діяльності. При цьому, ТОВ «Пірей-Торг» до ДПІ за місцем перебування на податковому обліку, податкову звітність не подавало.

Допитаний як свідок засновник, директор та бухгалтер ТОВ «Пірей-Торг» ОСОБА_4 , показав, що в жовтні 2014 року, перебуваючи у м. Києві, підписав документи для державної реєстрації ТОВ «Пірей-Торг» за грошову винагороду без мети здійснення підприємницької діяльності на прохання незнайомої йому особи. Жодних фінансово-господарських документів по взаємовідносинах ТОВ «Пірей-Торг» з іншими СГД не підписував та нікого на це не уповноважував, не має жодного відношення до фінансово-господарської діяльності даного підприємства. Розрахунки з ним, як єдиною службовою особою ТОВ «Пірей-Торг» ніхто не проводив.

Також, ОСОБА_4 показав, що частку статутного фонду ТОВ «Пірей-Торг» не купував, грошові кошти, майно чи цінні папери в статутний фонд не вносив. Де на даний час можуть знаходитись статутні документи та печатка зазначеного підприємства йому не відомо.

Крім того, встановлено, що ТОВ «Пірей-Торг» () зареєстровано 09.03.2017 Броварською районною державною адміністрацією Київської області за № 0008803, перебуває на податковому обліку в Броварській ОДПІ ГУ ДФС у Київській області. ТОВ «Пірей-Торг» платником ПДВ не реєструвалось, свідоцтво платника ПДВ не отримувало.

Під час досудового розслідування встановлено, що ТОВ «Пірей-Торг» () має рахунок № НОМЕР_1 , відкритий в ПАТ «КБ «Глобус» (МФО 380526) за адресою: м. Київ, пров. Куренівський, б.19/5.

Розрахунковий рахунок № НОМЕР_1 ТОВ «Пірей-Торг» () відкритий в банківській установі ПАТ «КБ «Глобус» (МФО 380526) за адресою: м. Київ, пров. Куренівський, б.19/5, використовуються як інструмент у незаконній схемі, реально діючі підприємства здійснюють перерахування безготівкових коштів за нібито отримані товари (роботи, послуги) у великих розмірах. У подальшому кошти, які надійшли за нібито придбані товари (роботи, послуги) учасниками злочинної схеми обготівковуються шляхом зняття готівки учасниками злочинної схеми у різних банківських установах розташованих на території м. Києва. Після обготівкування кошти у готівковій формі повертаються службовим особам, підприємств, які здійснили таке перерахування, окрім вираховування певного відсотку за надані послуги.

У результаті чого, кошти, які перераховуються на рахунки задіяних у незаконній схемі підприємств та, в подальшому, обготівковуються, є предметом кримінального правопорушення та одержані внаслідок вчинення суспільно небезпечного діяння.

Таким чином учасники вищевказаної незаконної схеми за допомогою підконтрольних суб`єктів господарювання здійснюють протиправну діяльність, направлену на надання послуг з мінімізації податкових зобов`язань підприємствам реального сектору економіки, а саме: надання неправомірної вигоди підприємствам щодо незаконного формування податкового кредиту з ПДВ, завищення валових витрат, обготівкування грошових коштів шляхом документального оформлення фінансово-господарських операцій з реалізації товарів (робіт, послуг). А підприємства реального сектору економіки, використовуючи вищезазначену схему, свідомо уникають від обов`язку сплати податків, що в свою чергу призводить до дефіциту бюджету та порушують статтю 67 Конституції України, відповідно до якої, кожен зобов`язаний сплачувати податки і збори в порядку і розмірах, встановлених законом.

Враховуючи, що грошові кошти, незаконно перераховуються на рахунки ТОВ «Пірей-Торг» (), яке створено невстановленими особами з метою прикриття незаконної діяльності, використовуючи документи до яких внесено завідомо неправдиві відомості, з метою подальшого відшкодування завданої шкоди, по-друге, припинення продовжування злочинної діяльності, з метою здобуття доказів у провадженні та визнання арештованих коштів речовими доказами, прокурор просив накласти арешт на грошові коштів, які знаходяться на рахунку ТОВ «Пірей-Торг» () № НОМЕР_1 , відкритому в ПАТ «КБ «Глобус» (МФО 380526), в частині видатку грошових коштів, з можливістю зарахування на зазначений рахунок грошових коштів, що надходять.

У судовому засіданні прокурор підтримав клопотання та просили його задовольнити з підстав у ньому наведених.

Особа-володілець майна про розгляд клопотання не повідомлявся, оскільки майно тимчасово не вилучалось, а тому суд вважає за можливе, згідно ч.2 ст. 172 КПК України, провести розгляд клопотання у його відсутність.

Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали кримінального провадження, заслухавши доводи прокурора, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання підлягає частковому задоволенню, виходячи з наступного.

Так, згідно зі статтями 131 та 132 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження на підставі ухвали слідчого судді або суду, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Положенням ч. 2 ст. 170 КПК України встановлено, що арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Частиною 3 ст. 170 КПК України передбачено, що у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Згідно з ч. 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна. Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

Частиною 1 ст. 98 КПК України встановлено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Положенням ч. 2 ст. 173 КПК України передбачено, що при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Враховуючи правову кваліфікацію кримінального правопорушення, за фактом вчинення якого здійснюється досудове розслідування кримінального провадження, з метою запобігання можливості використання, передачі та відчуження майна, яке постановою слідчого від 24.05.2017 року визнано речовим доказом та відповідає критеріям, визначеним ст. 98 КПК України, з урахуванням, що грошові кошти є предметом кримінального правопорушення, одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від них, слідчий суддя приходить до висновку про задоволення клопотання про надення арешту на грошові кошти, які знаходяться на рахунку ТОВ «Пірей-Торг» () № НОМЕР_1 , відкритому в ПАТ «КБ «Глобус» (МФО 380526).

Разом з тим, слідчий суддя вбачається підстав для зобов`язання банківської установи повідомляти правоохоронні органи про суму коштів, що знаходяться на цьому рахунку, за першим запитом слідчого на час його надання, а також надати довідку щодо кількості грошових коштів на розрахунковому рахунку на час накладення арешту, оскільки даний спосіб зобов`язання банківської установи не відповідає меті вжиття такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна.
На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 98, 131, 132, 170-173, 309, 310, 392, 393, 395, 532 КПК України, слідчий суддя
у х в а л и в:
Клопотання прокурора відділу прокуратури м. Києва ОСОБА_3 задовольнити частково.

Накласти арешт на грошові кошти, які знаходяться на рахунку ТОВ «Пірей-Торг» () № НОМЕР_1 , відкритому в ПАТ «КБ «Глобус» (МФО 380526), та видаткові операції з грошовими коштами, що знаходяться на банківському рахунку № НОМЕР_1 , який належить ТОВ «Пірей-Торг» () за винятком видаткових операцій по сплаті податків, зборів, інших обов`язкових платежів до державного бюджету.

В іншій частині клопотання відмовити.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

На ухвалу слідчого судді може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Апеляційного суду м. Києва протягом п`яти днів з дня її оголошення. Якщо ухвалу суду постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Крім того, відповідно до ст. 174 КПК України арешт майна може бути скасований повністю чи частково за заявленим клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисників, законних представників, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутніми при розгляді питання про арешт майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом.

Слідчий суддя ОСОБА_1