печерський районний суд міста києва
Справа № 757/2388/17-к
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
26 січня 2017 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

за участі представників заявника: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , адвоката ОСОБА_5 ,

представника потерпілої юридичної особи Міністерства охорони здоров`я ОСОБА_6 ,

прокурора ОСОБА_7 ,

слідчого ОСОБА_8 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні судове провадження за клопотанням виконуючого обов`язки «Укрмедпроектбуд» ОСОБА_9 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0000365,-

ВСТАНОВИВ:
16.01.2017 до Печерського районного суду м. Києва надійшло клопотання виконуючого обов`язки «Укрмедпроектбуд» ОСОБА_9 , яке передано слідчому судді 17.01.2017, про скасування арешту, накладеного на грошові кошти в сумі 59 830 000 грн., які знаходяться на депозитному рахунку № НОМЕР_1 Державного підприємства «Укрмедпроектбуд» (ідентифікаційний код 37700171), відкритому в ПАТ «Промінвестбанк» (МФО 300012, ідентифікаційний код 00039002, місто Київ, провулок Шевченка, 12), ухвалою Апеляційного суду міста Києва від 29.02.2016 року в справі № 11-сс/796/626/2016.

В обґрунтування доводів клопотання зазначено, що арешт майна був накладений в інтересах держави, проте в разі продовження застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження, як арешт майна (грошових коштів), буде завдана не обґрунтована та не виправдана шкода особі, в інтересах якої було накладено арешт, тобто державі, оскільки призведе до зменшення її фінансових ресурсів, а саме скасування арешту з грошових коштів дозволить досягти поставленої слідством мети зберегти ці кошти для захисту прав держави, повернувши їх.

У судовому засіданні представники заявника ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , адвокат ОСОБА_5 подане клопотання підтримали та просили суд задовольнити, посилаючись на доводи, викладені у ньому.

Представник потерпілої юридичної особи Міністерства охорони здоров`я ОСОБА_6 в судовому засіданні вимоги клопотання підтримав та просив скасувати арешт.

Прокурор ОСОБА_7 та слідчий ОСОБА_8 проти задоволення клопотання, посилаючись на обґрунтованість ухвали слідчого судді про накладення арешту, вказали, що на даний час дія вказаного заходу забезпечення кримінального провадження не втратила свою актуальність, а підстави які були на час накладення арешту продовжують існувати.

Слідчий суддя, вивчивши клопотання, матеріали, якими воно обґрунтовується, заслухавши обґрунтування представників заявника, думку представника потерпілого, заперечення прокурора та слідчого приходить до наступного.

Судовим розглядом встановлено, що Головним слідчим управлінням Національної поліції України здійснюється досудове розслідування в кримінальному провадженні № 0000031 від 28.01.2016 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 210 КК України, за фактом нецільового використання бюджетних коштів службовими особами ДП «Укрмедпроектбуд».

Ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м Києва від 10 лютого 2016 року задоволено клопотання старшого слідчого в ОВС ГСУ Національної поліції України ОСОБА_10 , погоджене із прокурором першого відділу процесуального керівництва досудовим розслідуванням і підтримання державного обвинувачення Генеральної прокуратури України ОСОБА_11 та накладено арешт на грошові кошти в сумі 59 830 000 грн., які знаходяться на депозитному рахунку № НОМЕР_1 ДП «Укрмедпроектбуд» (ідентифікаційний код 37700171), який відкрито у ПАТ «Промінвестбанк» (МФО 300012, ідентифікаційний код 00039002, місто Київ, провулок Шевченка, 12), заборонивши використання та розпорядження цими коштами, та зупинивши будь-які операції з ними.

Ухвалою Апеляційного суду міста Києва від 29.02.2016 року в справі 11-сс/796/626/2016 скаргу Державного підприємства «Укрмедпроектбуд» задоволено частково, ухвалу слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 10 лютого 2016 року скасовано, постановлено нову ухвалу, оскільки висновки слідчого судді, як вважає колегія суддів не в повній мірі відповідають нормам КПК України, зокрема ст. ст. 167, 170, 172 КПК України. Водночас, вказаною ухвалою задоволено клопотання про накладення арешту на грошові кошти в сумі 59 830 000 грн., які знаходяться на депозитному рахунку № НОМЕР_1 ДП «Укрмедпроектбуд» (ідентифікаційний код 37700171), який відкрито у ПАТ «Промінвестбанк» (МФО 300012, ідентифікаційний код 00039002, місто Київ, провулок Шевченка, 12), заборонивши використання та розпорядження цими коштами, та зупинивши будь-які операції з ними.

У відповідності до ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Таким чином, слідчий суддя приходить до висновку про наявність в ДП «Укрмедпроектбуд» права на звернення до суду з клопотанням про скасування арешту майна.

Так, статтями 7, 16 КПК України встановлено, що загальною засадою кримінального провадження є недоторканість права власності. Позбавлення або обмеження права власності під час кримінального провадження здійснюється лише на підставі вмотивованого судового рішення, ухваленого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Згідно ст. 2 КПК України, завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини у справі «Ісмаїлов проти Росії» від 06.11.2008 року, де вказувалися порушення ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, в якому зазначено, що кожна фізична та юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше, як в інтересах суспільства на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права».

Відповідно до Постанови Європейського Суду від 09.06.2005 по справі «Бакланов проти Російської Федерації», Постанови Європейського Суду від 24 березня 2005 року по справі «Фрізен проти Російської Федерації», Судом наголошується на тому, що перша та найбільш важлива вимога статті 1 Протоколу № 1 до Конвенції полягає у тому, що будь-яке втручання публічної влади у право на повагу до власності має бути законним, держави уповноважені здійснювати контроль за використанням власності шляхом виконання законів. Більше того, верховенство права, одна з засад демократичної держави, втілюється у статтях Конвенції. Питання у тому, чи було досягнуто справедливої рівноваги між вимогами загального інтересу та захисту фундаментальних прав особи, має значення для справи лише за умови, що спірне втручання відповідало вимогам законності і не було свавільним.

Так, як вбачається з мотивувальної частини ухвали Апеляційного суду м. Києва, при накладенні арешту колегія суддів виходила з того, що грошові кошти в сумі 59830000 грн., які знаходяться на депозитному рахунку № НОМЕР_1 ДП «Укрмедпроектбуд», який відкрито у ПАТ «Промінвестбанк», ймовірніше за все набуті злочинним шляхом, а тому враховуючи при цьому розумність та співмірність обмеження права власності на вказане майно, яке відповідає визначеним у ч. 3 ст. 170 КПК України критеріям, прийшла до висновку, що існує необхідність у забезпеченні доказів, шляхом арешту майна до встановлення органом досудового розслідування фактичних обставин вчинення злочину.

Між тим, статтею 28 КПК України передбачено, що під час кримінального провадження кожна процесуальна дія або процесуальне рішення повинні бути виконані або прийняті в розумні строки. Критерії для визначення розумності строків кримінального провадження визначені ч. 3 ст. 28 КПК України, однак він має бути об`єктивно необхідним для прийняття процесуальних дій та прийняття процесуальних рішень.

Відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини, продовження заходів забезпечення кримінального провадження, як упродовж досудового розслідування так і судового розгляду, ґрунтується на презумпції, що з перебігом ефективного розслідування справи та її судового розгляду зменшуються ризики, які стали підставою для застосування заходу забезпечення кримінального провадження, відповідно зі спливом певного часу орган досудового розслідування має навести додаткові доводи в обґрунтування наявних ризиків, що залишаються та їх аналіз, як підстави для подальшого втручання у права особи в тому числі щодо позбавлення або обмеження права власності.

Окрім того, Європейський суд з прав людини через призму своїх рішень неодноразово акцентував увагу на тому, що володіння майном повинно бути законним (див. рішення у справі "Іатрідіс проти Греції" [ВП], заява N 31107/96, п. 58, ECHR 1999-II). Вимога щодо законності у розумінні Конвенції вимагає дотримання відповідних положень національного законодавства та відповідності принципові верховенства права, що включає свободу від свавілля (див. рішення у справі "Антріш проти Франції", від 22 вересня 1994 року, Series А N 296-А, п. 42, та "Кушоглу проти Болгарії", заява N 48191/99, пп. 49 - 62, від 10 травня 2007 року). Будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно забезпечити "справедливий баланс" між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи. Необхідність досягнення такого балансу відображена в цілому в структурі статті 1 Першого протоколу. Необхідного балансу не вдасться досягти, якщо на відповідну особу буде покладено індивідуальний та надмірний тягар (див., серед інших джерел, рішення від 23 вересня 1982 року у справі "Спорронг та Льонрот проти Швеції", пп. 69 і 73, Series A N 52). Іншими словами, має існувати обґрунтоване пропорційне співвідношення між засобами, які застосовуються, та метою, яку прагнуть досягти (див., наприклад, рішення від 21 лютого 1986 року у справі "Джеймс та інші проти Сполученого Королівства", n. 50, Series A N 98).

Як вбачається з наданих матеріалів клопотання про скасування арешту майна, 26.09.2016 року ДП «Укрмедпроектбуд було одержано Вимогу № 1 Державної аудиторської служби України від 19.09.2016 року про повернення бюджетних коштів в сумі 80 822 992,49 грн. до бюджету.

Відповідно до вказаної вище Вимоги ДП «Укрмедпроектбуд» має забезпечити перерахування до бюджету сплачених на рахунок ТОВ «Укрпрофмед» 78 786 008,00 грн. та 2 036 984,49 грн., використаних ДП «Укрмедпроектбуд» на утримання служби замовника.

Враховуючи, що перерахуванням бюджетних коштів не за цільовим призначенням було спричинено шкоду саме державі, а відповідно до ст. 128 КПК України така шкода підлягає стягненню саме за позовом прокурора в кримінальному провадженні. ДП «Укрмедпроектбуд звернулося до процесуального керівника - прокурора відділу процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання державного обвинувачення управління нагляду за додержанням законів НПУ Департаменту нагляду за додержанням законів у кримінальному провадженні та координації правоохоронної діяльності Генеральної прокуратури України з клопотанням про подання цивільного позову в кримінальному провадженні № 0000365 щодо нецільового використання бюджетних коштів (ч. 2 ст. 210 КК України).

Водночас, Порядком повернення бюджетних коштів до відповідного бюджету в разі їх нецільового використання, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 22 грудня 20 і 0 року № 1163 (надалі - Порядок № 1163) визначено механізм повернення до відповідного бюджету коштів у разі їх нецільового використання.

Підставою для повернення коштів до відповідного бюджету є акт ревізії, складений органом, уповноваженим здійснювати контроль за дотриманням бюджетного законодавства, в якому зафіксовано факт нецільового використання бюджетних коштів їх одержувачем.

Порядком № 1163 встановлено, що протягом 10 робочих днів з дати реєстрації акта ревізії, контролюючий орган складає вимогу до розпорядника бюджетних коштів про повернення до відповідного бюджету коштів в сумі, що використана ним не за цільовим призначенням.

Пунктом 9 Порядку № 1163 визначено, що протягом 10 робочих днів після надходження вимоги одержувач бюджетних коштів перераховує зазначену в ній суму за рахунок власних (небюджетних) коштів у дохід загального фонду відповідного бюджету за кодом бюджетної класифікації доходів «інші надходження».

Тобто, ДП «Укрмедпроектбуд» має виконати Вимогу № І Державної аудиторської служби України від 19.09.2016 року, отриману за наслідками ревізії його фінансово- господарської діяльності, яку можливо виконати частково, за рахунок коштів в розмірі 59 830 000 грн., що зберігаються на депозитному рахунку ДП «Укрмедпроектбуд, на які було накладено арешт ухвалою Апеляційного суду м. Києва від року в справі № 11-сс/796/626/2016 в рамках досудового розслідування кримінального провадження щодо нецільового використання бюджетних коштів.

Слідчим суддею встановлено, що арешт грошових коштів в розмірі 59 830 000 грн., що зберігаються на депозитному рахунку ДП «Укрмедпроектбуд» було накладено з метою забезпечення відшкодування шкоди, спричиненої нецільовим використанням бюджетних коштів, що у даному випадку і намагається здійснити ДП «Укрмедпроектбуд», а саме перерахувавати 59 830 000 грн, до бюджету на виконання Вимоги, тобто реалізувати мету, задля якої накладався арешт, то слідчий суддя приходить до переконання, що в застосуванні арешту, накладеного Ухвалою Апеляційного суду м. Києва від 29.02.2016 року в справі № 11-сс/796/626/2016 відпала потреба, оскільки накладення арешту здійснювалося саме з метою збереження цих коштів для захисту інтересів держави, а перерахування цих коштів на виконання Вимоги № 1 Державної аудиторської служби України від 19.09.2016 року, саме дозволить досягти поставленої слідством мети - зберегти ці кошти для захисту прав держави, повернувши їх.

Враховуючи викладене, а також те , що однією з засад кримінального провадження є принцип змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом, тоді як орган досудового розслідування не представив слідчому судді належних доказів для безспірного висновку щодо необхідності продовження дії даного заходу забезпечення кримінального провадження, та принципу диспозитивності кримінального провадження, відповідно до якого сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом, а слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом, слідчий суддя приходить до висновку про відсутність в кримінальному провадженні даних, які б виправдовували подальше втручання держави у право на мирне володіння ДП «Укрмедпроектбуд» належним йому майном, оскільки, це призведе саме до порушення її інтересів, у зв`язку з чим вважає доцільним скасувати арешт майна, не вбачаючи підстав для подальшого застосування вказаного заходу забезпечення кримінального провадження.
Керуючись ст. ст. 98, 167, 170,171, 172, 173, 174 КПК України, слідчий суддя,-

УХВАЛИВ:
Клопотання виконуючого обов`язки «Укрмедпроектбуд» ОСОБА_9 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0000365 задовольнити.

Скасувати арешт, накладений ухвалою Апеляційного суду м. Києва від 29.02.2016 у справі № 11-сс-796/626/2016, на грошові кошти у сумі 59830000 грн., які знаходяться на депозитному рахунку № НОМЕР_1 Державного підприємства «Укрмедпроектбуд» (), відкритому у Публічному акціонерному товаристві «Промінвестбанк» (МФО 300012, , м. Київ, пров. Шевченка, буд. 12), з метою перерахування таких коштів до державного бюджету України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1