Номер провадження 1-кп/754/591/14
У Х В А Л А
Іменем України

26.09.2014 року Деснянський районний суд м. Києва у складі

головуючого:-судді - ОСОБА_1

секретарі - ОСОБА_2

провівши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві підготовче судове засідання у кримінальному провадженні № 0007858 за обвинуваченням

ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Колодяжне, Романівського району, Житомирської області, українця, громадянина України, освіта середня, не одруженого, не працюючого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , не судимого,

у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст. 146, ч.1 ст. 187 КК України,

прокурора- ОСОБА_4

обвинуваченого- ОСОБА_3

потерпілого- ОСОБА_5

представника потерпілого-адвоката- ОСОБА_6

В С Т А Н О В И В:
Обвинувальний акт з додатками відносно ОСОБА_3 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст. 146, ч.1 ст. 187 КК України, надійшов до Деснянського районного суду м. Києва 24.09.2014 року з прокуратури Деснянського району м. Києва.

Прокурор просить постановити ухвалу про призначення судового розгляду на підставі обвинувального акту, вважаючи , що під час досудового розслідування були дотримані вимоги КПК України, підстав для закриття провадження чи повернення обвинувального акту не вбачає, вважає необхідним ОСОБА_3 продовжити запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Представник потерпілого-адвокат ОСОБА_6 вважає неможливим призначення обвинувального акту до судового розгляду, у зв`язку з порушенням вимог Кримінально-процесуального законодавства України, а саме, що обставини та формулювання обвинувачення не відповідають правовій кваліфікації, оскільки не враховані наслідки вчинення злочинів відносно потерпілого ОСОБА_7 , та просив повернути обвинувальний акт прокурору.

Потерпілий ОСОБА_5 підтримав клопотання адвоката ОСОБА_6 , просив задовольнити та повернути обвинувальний акт прокурору.

Обвинувачений заперечував проти повернення обвинувального акту прокурору, та просив призначити до судового розгляду, не заперечував проти продовження йому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Виконавши вимоги, передбачені ст.ст. 342-345 КПК України, з`ясувавши в учасників судового провадження їх думку щодо можливості призначення обвинувального акту до судового розгляду, суд повертає обвинувальний акт з наступних підстав.

Згідно вимог ст. 314 ч.3 п. 3 КПК України у підготовчому судовому засіданні суд має право прийняти рішення про повернення обвинувального акту, якщо він не відповідає вимогам КПК України.

Заслухавши думку прокурора, який заперечував щодо повернення обвинувального акту, обвинуваченого, потерпілого, представника потерпілого, вивчивши обвинувальний акт та долучені до нього додатки, суд вважає, що даний обвинувальний акт підлягає поверненню прокурору з таких підстав.

Стаття 291 КПК України передбачає вимоги до обвинувального акту та додатків до нього, які є невід`ємною частиною, що повинні бути надіслані до суду.

Відповідно до ч. 2 ст. 291 КПК України, обвинувальний акт повинен містити певні відомості, як, зокрема анкетні відомості обвинуваченого, виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, котрі прокурор вважає встановленими, правову кваліфікацію кримінального правопорушення з посиланням на положення закону і статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність та формулювання обвинувачення, дату та місце його складення.

Виконання вимог п. 5 ч.2 ст. 291 КПК України і викладення фактичних обставин кримінального правопорушення, які прокурор вважає встановленими, вимагає їх правильного викладення в зрозумілій та ясній формі, оскільки передбачається, що складений слідчим і затверджений прокурором текст обвинувального акту про фактичні обставини кримінального правопорушення буде без змін відтворений в мотивувальній частині вироку в разі його ухвалення.

Згідно п.1 ч.1 ст. 91 КПК України у кримінальному провадженні підлягає доказуванню подія кримінального правопорушення ( час, місце, спосіб та інші обставини вчиненого кримінального правопорушення).

Відповідно до вимог ст. 109 КПК України, реєстр матеріалів досудового розслідування повинен містити: 1) номер та найменування процесуальної дії, проведеної під час досудового розслідування, а також час її проведення; 2) реквізити процесуальних рішень, прийнятих під час досудового розслідування; 3) вид заходу забезпечення кримінального провадження, дату і строк його застосування.

Як вбачається з обвинувального акту, а саме з викладених фактичних обставин кримінального правопорушення, обвинуваченому ОСОБА_3 інкримінується, що 24 червня 2014 року о 05 год. 30 хв. по АДРЕСА_2 він вчинив, незаконне позбавлення волі потерпілого ОСОБА_7 та напад з метою заволодіння чужим майном, поєднаний із застосуванням насильства, небезпечного для життя та здоров`я особи, яка зазнала нападу ( розбій) відносно потерпілого ОСОБА_7 .

Потерпілим у даному кримінальному провадженні визнано ОСОБА_5 .

Як вбачається із реєстру матеріалів досудового розслідування, розділу проведених процесуальних дій, то 29.06.2014 року у період часу з 10 год. 20 хв. до 11 год. 15 хв. проводився огляд трупа ОСОБА_7 .

Натомість у самому обвинувальному акту при викладенні фактичних обставин інкримінованих ОСОБА_3 кримінальних правопорушень, даний факт про смерть особи відносно якої вчинено злочин, ОСОБА_7 не зазначено, також не відображено про результат прийнятого рішення по даному факту смерті особи потерпілого.

Крім того, допит свідка ОСОБА_8 проводився 29.06.2014 року у період часу з 10 год. 10 хв. до 11 год. 00 хв., тобто під час огляду місця події, огляду трупа, фактично проводились одночасно декілька слідчих дій.

Згідно до реєстру матеріалів досудового розслідування, відсутні дані щодо осіб слідчих, які входили до групи слідчих під час досудового розслідування та могли проводити слідчі дії.

Також в реєстрі матеріалів досудового розслідування в пункті 15 розділу процесуальних дій та пункту 28 розділу прийнятих в ході досудового розслідування процесуальних рішень, зазначено як одну дію повідомлення про підозру та зміну раніше повідомленої підозри ОСОБА_3 , хоча це дві окремі процесуальні дії різні за змістом.

Крім того, в реєстрі не вказано в рамках якого кримінального провадження здійснювалось повідомлення про підозру, прізвище та посаду слідчого, прокурора, який здійснював повідомлення, дату та час вручення повідомлення, правову кваліфікацію кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, із зазначенням статті закону України про кримінальну відповідальність.

Також в реєстрі відсутні вагомі дані щодо внесення відомостей до Єдиного реєстру досудового розслідування, щодо джерела виявлення обставин, що можуть свідчити про кримінальне правопорушення; попередня правова кваліфікація кримінального правопорушення з зазначенням статті ( частини статті) Закону України про кримінальну відповідальність.

Крім того, як вбачається із пункту 7 реєстру процесуальних рішень реєстру матеріалів досудового розслідування,в ході досудового розслідування, постанова про продовження строку досудового розслідування від 21.08.2014 року приймалась посадовою особою прокурором Деснянського району м. Києва ОСОБА_9 , хоча в реєстрі відсутні відомості про те, що ОСОБА_9 була призначена в групу прокурорів у даному кримінальному провадженні.

Натомість, як вбачається із обвинувального акту та додатків до нього ОСОБА_9 є старшим слідчим Деснянського РУ ГУ МВС України в м. Києві та складала та підписувала обвинувальний акт з додатками у даному кримінальному провадженні.

Вказані невідповідності обвинувального акту вимогам ст. 291 КПК України та реєстру матеріалів досудового розслідування ст. 109 КПК України, не дозволяють суду провести підготовку до судового розгляду і постановити ухвалу про призначення судового розгляду, тому суд приходить до висновку , що відповідно до вимог п. 3 ч 3 ст. 314 КПК України даний обвинувальний акт необхідно повернути прокурору для усунення виявлених недоліків.

Заслухавши думку сторін кримінального провадження, суд приходить до висновку про продовження ОСОБА_3 запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

Застосовуючи такий вид запобіжного заходу, суд виходить з необхідності уникнення ризиків, визначених ст.177 КПК України, із ступеня тяжкості інкримінованого злочину, а також приймає до уваги ту обставину, що підстави, за яких судом було обрано обвинуваченому ОСОБА_3 запобіжний захід у виді тримання під вартою, не відпали, дані про особу, а також те, що перебуваючи на волі, зможе перешкодити встановленню істини у справі під час судового провадження.

Обставини по справі з часу обрання запобіжного заходу не змінились, а ризики, передбачені ст.177 КПК України не зменшились, що унеможливлює застосування до обвинуваченого ОСОБА_3 більш м`якого запобіжного заходу.

Крім того, відсутні підстави вважати, що інші (менш суворі) запобіжні заходи, передбачені ст. 176 КПК України, можуть забезпечити виконання обвинуваченим процесуальних обов`язків, що випливають з ч. 5 ст. 194 КПК України, зокрема, прибувати за кожною вимогою до суду, та належну поведінку.

Виходячи з норм ч.6 ст.9, ст.7 , ст. 197, ст. 331 КПК України запобіжний захід ОСОБА_3 у вигляді тримання під вартою суд вважає за необхідне продовжити до 30 днів.

Керуючись ст.ст. 314-317 КПК України, суд

УХВАЛИВ:

Обвинувальний акт відносно ОСОБА_3 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст. 146, ч.1 ст. 187 КК України, разом з додатками повернути прокурору Деснянського району міста Києва.

Запобіжний захід ОСОБА_3 вважати продовженим до 30 днів, до 25 жовтня 2014 року, у виді тримання під вартою у Київському СІЗО.

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду м. Києва через Деснянський районний суд м. Києва протягом семи днів з дня її проголошення.

Суддя: