Справа № 495/6059/16-к
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
25.08.2016 року м. Білгород - Дністровський
Білгород-дністровський міськрайонний суд Одеської області у складі слідчого судді: ОСОБА_1
при секретарі судового засідання: ОСОБА_2 ,
за участю:
прокурора: ОСОБА_3 ,
слідчого: ОСОБА_4 ,
підозрюваного: ОСОБА_5 ,
захисника: ОСОБА_6 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду м. Білгород-Дністровського Одеської області клопотання слідчого Білгород-Дністровського ВП ГУНП в Одеській області про заміну запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту на тримання під вартою відносно підозрюваної:
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , українка, громадянка України, уродженка міста Білгород-Дністровський, Одеської області, офіційно не працююча, зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , не одружена, на утриманні має двох неповнолітніх дітей, раніше не судима, -
підозрюваної у скоєнні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.15, ч.3 ст.185 Кримінального кодексу України,
В С Т А Н О В И В :
25.08.2016 року слідчий Білгород-Дністровського ВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_4 звернувся до слідчого судді Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області з погодженим прокурором Білгород-Дністровської місцевої прокуратури клопотанням про зміну запобіжного заходу на тримання під вартою відносно підозрюваної ОСОБА_5 .

В клопотанні зазначено, що 16 червня 2016 року приблизно о 18 годині 30 хвилин, в ході досудового розслідування встановити не надалось можливим, ОСОБА_5 , зайшовши на територію бази відпочинку « ІНФОРМАЦІЯ_2 », котра розташована по АДРЕСА_2 , де з метою таємного викрадення майна, шляхом вільного доступу через відчинені двері проникла в номер для відпочинку №16, корпусу №2 вказаної бази. Далі ОСОБА_5 продовжуючи свій злочинний намір взяла телевізор марки ST Led, котрий належить ОСОБА_7 , яка здійснює підприємницьку діяльність на б/в «Трембіта», вартістю 3000 гривень, та вийшла з номеру почавши рух в сторону виходу з бази. Не виконавши усі необхідні дії для викрадення майна, які ОСОБА_5 вважала необхідними, довести свій злочинний намір до завершення їй не надалося можливим, оскільки вона була зупинена робітниками бази. Своїми діями, ОСОБА_5 намагалась заподіти майнову шкоду ОСОБА_7 на суму 3000 гриві 00 копійок.

17 червня 2016 року відомості про кримінальне правопорушення внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №00001582 за правовою кваліфікацією ст.15 ч.3 ст.185 ч.3 КК України.

17 червня 2016 року ОСОБА_5 , на підставі ст.208 КПК України о 02 годині 40 хвилин було затримано та поміщено до ІТТ Білгород-Дністровського ВП ГУНП в Одеській області. 17 червня 2016 року, на підставі п.1 ч.1 ст.276, ч.1 ст.278 КПК України ОСОБА_5 вручено повідомлення про підозру у скоєнні злочину, передбаченого ст.15 ч.3 ст.185 ч.3 КК України.

Таким чином, ОСОБА_5 підозрюється у незакінченому замаху на таємне викрадення чужого майна (крадіжку), вчинену повторно, тобто у скоєнні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 3 ст. 15 ч. 2 ст. 185 КК України.

18 червня 2016 року слідчим суддею Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області підозрюваній ОСОБА_5 був обраний запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту за місцем фактичного проживання, за адресою: квартира АДРЕСА_3 . Контроль за дотриманням запобіжного заходу підозрюваною доручено ВКП Білгород-дністровського ВП ГУНП в Одеській області, під час здійснення якого до слідчого відділу надійшли листи-інформування про те, що під час здійснення перевірок 07 та 08 липня 2016 року ОСОБА_5 за місцем мешкання була відсутня.

Відповідно до вимог п.4 ч.1 ст.184 КПК України під час досудового слідства встановлено наявність ризику, передбаченого у п.1, 3, 5 ч.1 ст.177 КПК України, і в обґрунтування зміни запобіжного заходу щодо ОСОБА_5 покладається необхідність запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на потерпілого та свідків, а також скоєння інших кримінальних правопорушень.

Беручи до уваги, що підозрювана ОСОБА_5 , з метою уникнення притягнення до кримінальної відповідальності, може переховуватись від органів досудового розслідування, враховуючи те, що вона не працює, не виконує умови обраного відносно неї запобіжного заходу, слідчий просить змінити обраний запобіжний захід відносно підозрюваної ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вигляді цілодобового домашнього арешту на тримання під вартою, з визначенням місця тримання в Ізмаїльській установі виконання покарань (№22) УДДУВП в Одеській області, строком два місяця.

В судовому засіданні слідчий та прокурор клопотання підтримали, посилаючись на викладені у ньому обставини, просили змінити запобіжний захід у вигляді домашнього арешту на тримання під вартою.

Підозрювана ОСОБА_5 в судовому засіданні заперечувала проти заявленого клопотання, свою відсутність за місцем проживання пояснила тим, що в той час знаходилась з дитиною в лікарні.

Захисник ОСОБА_6 в судовому засіданні просила відмовити у задоволенні клопотання слідчого посилаючись на його не обґрунтованість та не доведеність факту відсутності ОСОБА_5 за місцем мешкання в дні проведення перевірок.

Дослідивши матеріали клопотання, заслухавши учасників процесу, суд дійшов до наступного висновку.

З наданих до суду матеріалів вбачається, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 15, ч.2 ст.185 КК України, яке згідно ст. 12 КК України є тяжким злочином.

Ухвалою Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області від 18.06.2016 року відносно ОСОБА_5 обрано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Перебуваючи на цілодобовому домашньому арешті, ОСОБА_5 не знаходилась за адресою свого мешкання під час здійснення відповідних перевірок 07 та 08 липня 2016 року, чим порушила умови дотримання застосованого щодо неї запобіжного заходу. Такі дії ОСОБА_5 свідчать про наявність ризику переховування підозрюваної від органів досудового розслідування.

Відповідності до ч. 1 ст. 200 КПК України, прокурор, слідчий за погодженням з прокурором має право звернутися в порядку, передбаченому статтею 184 цього Кодексу, до слідчого судді, суду із клопотанням про зміну запобіжного заходу, в тому числі про скасування, зміну або покладення додаткових обов`язків, передбачених ч.5 ст. 194 цього Кодексу, чи про зміну способу їх виконання.

Згідно з ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обовязків а також запобігання спробам: переховуватися від суду; знищити або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого обвинуваченого, експерта або спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; або вчинити інше кримінальне правопорушення, у якому обвинувачується. Підставою застосування є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що обвинувачений може здійснити дії, передбачені ч. 1 цієї статті.

Відповідно до ст. 9 Конституції України, чинні міжнародні договори, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, є частиною національного законодавства України.

Згідно із ч. 2 ст. 8 КПК України, принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини

Окрім цього, відповідно до ч. 5 ст. 9 КПК України, кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Відповідно до практики ЄСПЛ, при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обов`язково має бути розглянуто можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів, передбачених законом (правова позиція, викладена у п. 80 рішення ЄСПЛ від 10 лютого 2011 року у справі «Харченко проти України»).

Крім того, слідчий суддя враховує положення ст. 5 Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини, а також практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. В кожному випадку, як підкреслює Європейський суд з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів.

Погоджуючись з прокурором, слідчий суддя виходить з того, що діючий Кримінальний процесуальний Кодекс України встановлює обов`язок розглядати обґрунтованість підозри, що за визначенням ЄСПЛ «є необхідною умовою законності тримання під вартою» (Нечипорук і Йонкало проти України, no. 42310/04, §219, 21 квітня 2011 року).

Відповідно до практики ЄСПЛ «обґрунтованість підозри, на якій має ґрунтуватися арешт, складає суттєву частину гарантії від безпідставного арешту і затримання, закріпленої у статті 5 § 1(с) Конвенції». За визначенням ЄСПЛ «обґрунтована підозра у вчиненні кримінального злочину, про яку йдеться у статті 5 § 1(с) Конвенції, передбачає наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила певний злочин» (K.-F. проти Німеччини, 27 листопада 1997, § 57).

З урахуванням конкретних обставин справи та практики ЄСПЛ, слідчий суддя вважає, що надані органом досудового розслідування до клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваної ОСОБА_5 докази, в своїй сукупності, на даній стадії досудового розслідування, вказують на обґрунтованість висунутої ОСОБА_5 підозри у вчиненні кримінального правопорушення.

Разом з тим, враховуючи наявність на утриманні ОСОБА_5 двох неповнолітніх дітей та їх фізичний стан, відсутність у ОСОБА_5 судимості, суд вважає за необхідне обмежити строк запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою одним місяцем, тим самим часткове задовольнити клопотання слідчого.

Також, зважаючи на положення ч. 3 ст. 183 КПК України, приймаючи до уваги дані про особу підозрюваної та її майновий стан, вважаю за необхідне визначати розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваною обов`язків, передбачених КПК України.

Згідно ст. 182 ч. 5 КПК України якщо слідчий суддя встановив, що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється, обвинувачується у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят чи триста розмірів мінімальної заробітної плати відповідно.

З урахуванням майнового стану підозрюваної, обґрунтованої підозри у вчиненні корисливого злочину, а також тяжкості кримінального правопорушення, у скоєнні якого ОСОБА_5 пред`явлена підозра, усіх обставин справи, а також з урахуванням особи підозрюваної, яка обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, для запобігання ризику вчиняти нові злочини, потрібно застосувати до підозрюваної ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, з визначенням розміру застави як альтернативного запобіжного заходу, достатнього для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК України, у розмірі 20 мінімальних заробітних плат, тобто у сумі 29 000 гривень.
Керуючись ст.ст. 131, 132, 176178, 182, п. 5 ч. 2 ст. 183, 184, 200 Кримінального процесуального Кодексу України, суд -
У Х В А Л И В :
Клопотання слідчого Білгород-Дністровського ВП ГУНП України в Одеській області про зміну запобіжного заходу задовольнити частково.
Замінити обраний запобіжний захід від 18.06.2016 року домашній арешт на запобіжний захід тримання під вартою строком на 30 діб по відношенню до підозрюваної ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , з визначенням місця тримання в Ізмаїльській установі виконання покарань (№22) УДДУВП в Одеській області.
Строк дії ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у відношенні підозрюваної ОСОБА_5 не може перевищувати 30 діб та діє по 24.09.2016 року включно.
Визначити розмір застави як запобіжного заходу, достатнього для забезпечення виконання підозрюваної ОСОБА_5 обов`язків, передбачених КПК України в розмірі 20 (двадцять) розмірів мінімальної заробітної плати, що станом на 25.08.2016 року складає 29 000 (двадцять дев`ять тисяч) гривень.

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом дії ухвали.

Роз`яснити підозрюваній ОСОБА_5 , що у разі внесення застави в визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок має бути наданий уповноваженій особі Ізмаїльського слідчого ізолятора Державного департаменту України з питань виконання покарань в Одеській області.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрювана ОСОБА_5 вважається такою, до якої застосовано запобіжний захід у вигляді застави.
Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду Одеської області протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1