Провадження №1-кс/523/1366/16
УХВАЛА

02.09.2016 року

Слідчий суддя Суворовського районного суду м. Одеси ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю заявника ОСОБА_3 розглянув клопотання про скасування арешту майнанакладеного на квартиру АДРЕСА_1 кримінальному провадженні № 0000984, -
ВСТАНОВИВ:
З клопотання вбачається, що за зверненням було внесено дані до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 15.02.2016 за № 0000984, за ознаками вчинення кримінального правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 190 КК України та прийнято до провадження слідчим Суворовського ВП в м. Одесі ГУНП в Одеській області ОСОБА_4
21 квітня 2016 року слідчим суддею, за клопотанням прокурора Одеської місцевої прокуратури № 4 ОСОБА_5 , було накладено арешт на квартиру АДРЕСА_1 .
ОСОБА_3 звернула до суду з клопотанням про скасування арешту майна в якому зазначила, що вже через незначний період часу після реєстрації кримінального провадження, а саме 21.04.2016 року, Суворовським районним судом м. Одеси накладено арешт на квартиру, розташовану за адресою: АДРЕСА_2 , начебто з метою запобігання перешкоджанню встановленню істини у кримінальному провадженні. На її думку, суд передчасно дійшов висновку про те, що арештоване нерухоме майно може містині на собі сліди вчиненого кримінального правопорушення, адже органами досудового слідства не здобуто будь-яких доказів, щодо вчинення злочину, передбаченого ч. 2 ст. 190 КК України будь-якою особо, адже про підозру у вчиненні вказаного злочину жодній особі по теперішній період часу не повідомлено. Крім того, у зазначеному кримінальному провадженні жодну особу навіть не визнано потерпілою.
В судовому засіданні ОСОБА_3 підтримала своє клопотання та просила скасувати накладений арешт на майно, та надала суду документи, які засвідчують належність майна, а саме квартири АДРЕСА_1 .
Так, частиною 2 статті 170 КПК України передбачено, що арешт майна допускається з метою забезпечення:
1) збереження речових доказів;
2) спеціальної конфіскації;
3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;
4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Частиною першою статті 174 КПК України передбачено, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.
Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Судом встановлено, що метою накладення арешту, була необхідність накладення арешту на житло обумовлюється його належністю до предмету кримінального правопорушення.

Враховуючи вищевикладене, заслухавши думку заявника, дослідивши надані документи, суд прийшов до висновку, що клопотання ОСОБА_3 про зняття арешту з квартири АДРЕСА_1 підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 32, 110, 131, 132, 170-175, 369-372 КПК України, -

УХВАЛИВ:
Клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді від 21.04.2016 року, - задовольнити.

Скасувати арешт, накладений ухвалою слідчого судді ОСОБА_1 №523/5440/16-к від 21.04.2016 на об?єкт нерухомості (квартиру), розташований за адресою: АДРЕСА_2 .
Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1