печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

27 травня 2016 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 за участі слідчого в ОВС другого слідчого відділу слідчого управління прокуратури міста Києва ОСОБА_3 , розглянувши клопотання про накладення арешту, -

В С Т А Н О В И В :
23.05.2016 у провадження слідчого судді Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 надійшло поштою клопотання слідчого в ОВС другого слідчого відділу слідчого управління прокуратури міста Києва ОСОБА_3 , про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000263.
Згідно з нормою ч. 1 ст. 107 КПК України, фіксація під час розгляду клопотання слідчим суддею за допомогою технічних засобів не здійснювалася.
На підставі ч. 2 ст. 172 КПК України, клопотання слідчого розглядається без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, оскільки це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.
У судовому засіданні слідчий просив задовольнити клопотання, зазначаючи наступне.
Слідчим управлінням прокуратури міста Києва здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000263, внесеному 19.03.2016 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 368-4 КК України.
Проведеним розслідуванням встановлено, що з метою реалізації спільного злочинного умислу, спрямованого на отримання неправомірної вигоди, шляхом створення штучних перешкод при проведенні дослідження хутрових виробів за заявою ОСОБА_4 , який 17.02.2016 звернувся до Київського НДІСЕ Міністерства юстиції України, провідні судові експерти ОСОБА_5 та ОСОБА_6 наприкінці лютого 2016 року запропонували ОСОБА_4 , надати їм неправомірну вигоду в сумі 500 доларів США за проведення експертизи та виготовлення відповідного висновку експерта, при цьому зазначивши, що в разі відмови останнього експертизу належним чином не буде проведено. У зв`язку з чим ОСОБА_4 був вимушений погодитися на пропозицію ОСОБА_5 та ОСОБА_6 задля запобігання шкідливих наслідків для себе.
У подальшому, реалізуючи спільний злочинний умисел ОСОБА_6 27.04.2016 перебуваючи у закусочній «ЕВРАЗИЯ» за адресою АДРЕСА_1 , за попередньою домовленістю отримала від ОСОБА_4 частину раніше обумовленої неправомірної вигоди у сумі сто доларів США (що за курсом НБУ станом на 27.04.2016 становило 2530,18 грн.) за не перешкоджання у проведенні експертизи та виготовленні висновку експерта за заявою останнього.
Продовжуючи реалізацію спільного злочинного умислу, 17.05.2016 ОСОБА_5 , перебуваючи у своєму службовому кабінеті №204 Київського НДІСЕ Міністерства юстиції України за адресою м. Київ, вул. Смоленська, 6, отримала від ОСОБА_4 другу частину раніше обумовленої неправомірної вигоди в сумі 1000 грн., за не перешкоджання у проведенні експертизи та виготовленні висновку експерта за заявою останнього.
Завершуючи реалізацію спільного злочинного умислу, 18.05.2016 приблизно о 18.00 год. ОСОБА_5 , перебуваючи у закусочній «ЕВРАЗИЯ» за адресою м. Київ, проспект Перемоги буд.45 отримала від ОСОБА_4 третю частину раніше обумовленої неправомірної вигоди в сумі 9000 грн., за не перешкоджання у проведенні експертизи та виготовленні висновку експерта за заявою останнього, одночасно передавши ОСОБА_4 копію висновку експерта за результатами проведення експертного дослідження хутряних виробів за його заявою від 17.02.2016.
Того ж дня, приблизно о 19.00 год. під час особистого обшуку у ОСОБА_5 виявлено та вилучено грошові кошти в сумі 9000 грн., які остання отримала від ОСОБА_4 в якості неправомірної вигоди.
Статтею 170 КПК України передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.
Відповідно до частини 2 статті 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України.
Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.
Згідно ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 КПК України); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 КПК України); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Слідчий суддя, заслухавши пояснення слідчого, дослідивши долучені до клопотання документи, дійшов до висновку про наявність підстав для задоволення клопотання слідчого про накладення арешту на майно підозрюваних у к/п № 0000263. Окрім того, слідчим суддею перевірено дотримання строків звернення слідчого до суду з клопотанням про накладення арешту, яке 19.05.2016 було направлено поштою, що підтверджується штампом на конверті відділення № 19 ДП «Укрпошта» у м. Києві і надійшло 23.05.2016 на адресу Печерського районного суду м. Києва (вул. Хрещатик 42-А).
На підставі викладеного і керуючись ст. ст. 107, 131, 132, 170173, 309 КПК України, слідчий суддя,-
У Х В А Л И В :
Клопотання задовольнити.
Накласти арешт на вилучені під час особистого обшуку ОСОБА_5 , речі, предмети, гроші та документи, а саме: грошові кошти в сумі 9000 грн., мобільний телефон марки Самсунг чорного кольору, сіро-коричневу сумку, який здійснювався 18.05.2016 за адресою АДРЕСА_1 .
Накласти арешт на вилучені 18.05.2016 під час обшуку Київського НДІСЕ речі, предмети, гроші та документи, а саме: мобільний телефон марки Самсунг біло-сірого кольору, який належить ОСОБА_6 , роздруківки відомостей про хутряні вироби з мережі Інтернет на 11 арк, копію висновку ОСОБА_5 за заявою ОСОБА_4
Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню.
Підозрюваний, його захисник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.
Ухвала про накладення арешту може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду м. Києва протягом 5 днів з дня її оголошення.
Слідчий суддя ОСОБА_1