печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

09 червня 2016 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участі сторони кримінального провадження слідчого ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві кримінальне провадження за клопотанням представника ТОВ «ПРОГРЕССО ПЛЮС» ОСОБА_4 про скасування арешту майна,-

В С Т А Н О В И В:
23.05.2016 року представник ТОВ «ПРОГРЕССО ПЛЮС» ОСОБА_4 звернувся до слідчого судді Печерського районного суду м. Києва з клопотанням в порядку ст. 174 КПК України про скасування арешту майна.

В обґрунтування доводів та вимог клопотання представник ТОВ «ПРОГРЕССО ПЛЮС» ОСОБА_4 посилається на те, що майно, на яке ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 16.03.2016 року № 757/11547/16-к накладено арешт на грошові кошти, що перебувають на рахунках відкритих ТОВ «ПРОГРЕССО ПЛЮС» у ПАТ «СБЕРБАНК» (МФО 320627).

В судове засідання представник ТОВ «ПРОГРЕССО ПЛЮС» не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, причини неявки суду не повідомив.

Слідчий ОСОБА_3 в судовому засіданні проти задоволення клопотання заперечував.

Слідчий суддя, вивчивши клопотання та дослідивши долучені до нього документи, а також дослідивши матеріали судового провадження приходить до наступного висновку.

Судовим розглядом встановлено, що в провадженні ГСУ НП України перебувають матеріали досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000493 від 17.02.2016, за фактами фіктивного підприємництва, тобто створення або придбання суб`єктів підприємницької діяльності (юридичних осіб) з метою прикриття незаконної діяльності, що заподіяло велику матеріальну шкоду державі, та легалізації (відмивання) доходів, одержаних злочинним шляхом, вчиненого в особливо великому розмірі, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 205, ч. 3 ст. 209 КК України.

Ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 16.03.2016 року у справі 757/11547/16-к за клопотанням старшого слідчого в ОВС ГСУ НП України ОСОБА_5 накладено арешт на грошові кошти, що перебувають на рахунках відкритих ТОВ «ПРОГРЕССО ПЛЮС» у ПАТ «СБЕРБАНК» (МФО 320627).

Порядок скасування арешту майна визначений статтею 174 Кримінального-процесуального кодексу України, якою передбачено, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Між тим, при розгляді клопотання, поданого в порядку ст. 174 КПК України, слідчий суддя не надає оцінку дотриманню вимог закону при постановленні ухвали про арешт майна та її законності, що є виключною прерогативою суду апеляційної інстанції, а лише оцінює обґрунтованість підстав для скасування арешту.

Положеннями КПК України передбачені два самостійні інститути забезпечення заходів кримінального провадження шляхом накладення арешту на майно, а саме накладення арешту на майно підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду завдану їх діями з метою забезпечення можливої конфіскації майна або цивільного позову (ст.170 КПК України), а також накладення арешту на речі та документи, які мають режим тимчасово вилученого майна (ч. 5 ст. 171, ч. 2 ст. 167 КПК України).

При цьому, можливість накладення арешту на тимчасово вилучене майно, яке відповідає критеріям, визначеним ч. 2 ст. 167 КПК України, закон не пов`язує з наявністю в кримінальному провадженні підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду завдану їх діями, а також спеціальної мети - забезпечення цивільного позову чи можливої конфіскації майна.

З тексту ухвали слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 16.03.2016 року вбачається, що при накладенні арешту слідчий суддя виходив з того, що на час розгляду клопотання органу досудового розслідування були достатні підстави для висновку, що майно відповідає критеріям, визначеним у ч. 2 ст. 167 КПК України.

Таким чином, посилання в клопотанні на те, що жодній із посадових осіб перелічених в ухвалі фірм та фізичних осіб підприємців, на рахунки яких накладено арешт не повідомлено про підозру у вчиненні кримінально-караних діянь, у зв`язку з цим накладення арешту на належні товариству грошові кошти не має правового підґрунтя, безпідставне.

Згідно з ч. 2 ст. 167 КПК України, тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: 1) підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; 2) надані особі з метою схилити її до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та (або) матеріального забезпечення кримінального правопорушення чи як винагорода за його вчинення; 3) є предметом кримінального правопорушення, пов`язаного з їх незаконним обігом; 4) набуті в результаті вчинення кримінального правопорушення, доходи від них, або на які було спрямоване кримінальне правопорушення.

Досудове розслідування в кримінальному провадженні наразі триває, а доводи клопотання не містять належного обґрунтування, яке б надало слідчому судді підстави дійти висновку, що необхідність накладення арешту на майно ТОВ «ПРОГРЕССО ПЛЮС» на теперішній час відпала, а відтак слідчий суддя відмовляє в задоволенні поданого клопотання.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 167, 170, 174, 376 КПК України, слідчий суддя,-

УХВАЛИВ:
В задоволенні клопотання представника ТОВ «ПРОГРЕССО ПЛЮС» ОСОБА_4 , відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1