печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
15 жовтня 2015 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю слідчого ОСОБА_3 , представника ПАТ «Рівнеазот» ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні провадження за клопотанням представника ПАТ «Рівнеазот» ОСОБА_4 про скасування арешту майна,-
В С Т А Н О В И В :
Представник ПАТ «Рівнеазот» ОСОБА_4 звернувся до слідчого судді Печерського районного суду м. Києва з клопотанням про скасування арешту майна. В обгрунтування клопотання вказує, що ухвалами слідчих суддів Печерського районного суду м. Києва накладено арешт на належні ПАТ «Рівнеазот» об`єкти нерухомого майна. Вказує, що вказане майно арештовано у кримінальному провадженні №0003010, проте всупереч вимог діючого кримінального процесуального кодексу України не є знаряддям, або матеріальним забезпеченням вчинення кримінального правопорушення, не містить відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, і не є предметом, що був об`єктом кримінально протиправних дій, не набуте кримінально протиправним шляхом та не отримане внаслідок вчинення кримінального правопорушення. Також вказує, що в рамках розслідуваного кримінального провадження жодній службовій особі ПАТ «Рівнеазот» про підозру не повідомлено, а майно використовується даним товариством як виробничий фонд даного товариства. Крім того, після накладення арешту, між ПАТ «РІВНЕАЗОТ» та ДК «Газ України» НАК «Нафтогаз України» укладено мирові угоди, якими врегульовано спір щодо виконання зобов`язань ПАТ «РІВНЕАЗОТ» за договорами поставки природного газу, в рамках якого сплачено близько 150 млн. грн. Натомість, арешт майна позбавляє ПАТ «Рівнеазот» можливості розпоряджатися об`єктами належного на праві власності нерухомого майна, а чинне законодавство не покладає на ПАТ «Рівнеазот» цивільну відповідальність за шкоду, завдану діянням невстановлених осіб. Посилаючись на викладені обставини та положення ст.ст. 170, 173 КПК України, Роз`яснення Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних у кримінальних справ від 07.02.2014 «Узагальнення судової практики щодо розгляду слідчим суддею клопотань про застосування заходів забезпечення кримінального провадження», постанову Кабінету Міністрів України № 1173 від 24.07.1998, протокол № 88 засідання Кабінету Міністрів України від 12.08.2015, за результатами якого прийнято рішення про надання ПАТ «Рівнеазот» розстрочки виконання зобов`язань, ставить питання про скасування арешту належних ПАТ «Рівнеазот» об`єктів нерухомого майна.
Заслухавши думку представника ПАТ «Рівнеазот», який підтримав клопотання, слідчого, який заперечував щодо задоволення заявленого клопотання, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя вважає, що клопотання підлягає задоволенню, виходячи з наступного.
Згідно ст. 41 Конституції України, ст. 312 ЦК України кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно обмежений у його здійсненні. Особа може бути позбавлена права власності або обмежена у його здійсненні лише у випадках і в порядку, встановлених законом.
Статтею 22 КПК України передбачено, що кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.
Частиною 1 статті 174 КПК України визначено, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Відповідно до ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове позбавлення підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, у разі якщо до такої юридичної особи може бути застосовано захід кримінально-правового характеру у вигляді конфіскації майна, можливості відчужувати певне його майно за ухвалою слідчого судді або суду до скасування арешту майна у встановленому цим Кодексом порядку.
Вищий спеціалізований суд України з розгляду цивільних і кримінальних справ у п. 2 розділу 2.6 Узагальнення судової практики щодо розгляду слідчим суддею клопотань про застосування заходів забезпечення кримінального провадження від 07.02.2014 зазначив, що щодо осіб, які не є підозрюваними (яким у порядку, передбаченому ст. ст. 276 - 279 КПК, повідомлено про підозру, або яка затримана за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення), обвинуваченими (особа, обвинувальний акт щодо якої передано до суду в порядку, передбаченому ст. 291 КПК) або особами, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, не може бути прийнято ухвалу про арешт майна.
Судовим розглядом встановлено, що Головним слідчим управлінням МВС України розслідується кримінальне провадження № 0003010 від 02 квітня 2015 року за фактом розтрати державного майна службовими особами ДК «Газ України» НАК «Нафтогаз України» та компаніями, що входять до групи компаній «Ostchem», в особливо великому розмірі шляхом зловживання службовим становищем, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.5 ст. 191 КК України.
Кримінальне правопорушення, передбачене частиною 5 ст. 191 КК України, за яким розслідується дане кримінальне провадження не належить до переліку злочинів, визначених ст. 963 КК України, що визначає підстави для застосування до юридичних осіб заходів кримінально-правового характеру.
У даному кримінальному провадженні жодній особі про підозру не повідомлено.
Крім того, на виконання протокольних рішень, прийнятих на засіданнях Кабінету Міністрів України 12 серпня та 02 вересня 2015 року, між ДК «Газ України» та ПАТ «РІВНЕАЗОТ»16 вересня 2015 року укладено мирову угоду про розстрочення виконання грошових зобов`язань ПАТ «РІВНЕАЗОТ» перед ДК «Газ України» за договором поставки природного газу № 06/09-2055 від 23.12.2009 року в розмірі 1 683 516 239,75 грн. із зобов`язанням ПАТ «РІВНЕАЗОТ» сплатити 82 550 692,83 грн. до 24.09.2015 року, 50 569 292, 13 грн. до 14.10.2015 року, 51 558 739,44 грн. до 24.10.2015 року, 51 558 739,44 грн. до 03.11.2015 року, 111 167 175,94 грн. до 13.11.2015 року, 641 735 563,46 до 23.11.2015 року, 90 735 132,52 грн. до 03.12.2015 року, 513 442 061,78 грн. до 23.12.2015 року та 90 198 842,21 грн. до 22.01.2016 року, а також укладено 2 мирові угоди про відстрочку виконання зобов`язань по даному договору в розмірі 155 386 559, 94 грн. до 22.01.2016 року. Крім того, укладено мирову угоду про відстрочення виконання грошових зобов`язань ПАТ «РІВНЕАЗОТ» перед ДК «Газ України» за договором поставки природного газу № 06/10-2839 від 20.12.2010 року до 24.09.2015 року на суму 18 514 574, 43 грн.
Дані мирові угоди затвердженні ухвалами Господарського суду Рівненської області від 18.09.2015 та 21.09.2015, які вступили в законну силу.
В результаті укладення зазначених мирових угод ДК «Газ України» та ПАТ «РІВНЕАЗОТ» врегулювали питання виконання зобов`язань ПАТ «РІВНЕАЗОТ» перед ДК «Газ України» за договорами поставки природного газу.
Крім того Дочірньою компанією «Газ України» Національної акціонерної компанії «Нафтогаз України» укладено договір від 16.09.2015 року про зведений графік виконання грошових зобов`язань між вказаними сторонами.
ПАТ «Рівнеазот» виконує свої зобов`язання за мировою угодою та перераховує кошти ДК «Газ України» згідно договору від 16.09.2015 року про зведений графік виконання грошових, що не оспорював в судовому засіданні слідчий.
Враховуючи викладні обставини, у подальшому арешті належного ПАТ "Рівнеазот" майна відпала потреба.
З цих підстав ухвалами слідчих суддів Печерського районного суду м. Києва були скасовані арешти належного ПАТ «Рівнеазот» майна.
Так, ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 23.09.2015 скасований арешт належного ПАТ «Рівнеазот» природного газу обсягом 49 372,258 тисяч кубічних метрів, який зберігається в підземних сховищах газу ПАТ «Укртрансгаз».
Крім того, ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 13.10.2015 скасований арешт частини об`єктів нерухомого майна ПАТ «Рівнеазот».
У відповідності до положень ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав і основоположних свобод, який ратифікований Верховною Радою України 17.07.1997 року, кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і згальними принципами міжнародного права.
Зазначене свідчить про те, що у подальшому арешті майна ПАТ «Рівнеазот» відпала потреба, а відтак клопотання підлягає задоволенню.
Керуючись ст.ст. 170, 174, 309 КПК України, слідчий суддя,-
У Х В А Л И В :
Клопотання представника ПАТ «Рівнеазот» ОСОБА_4 про скасування арешту майна, - задовольнити.
Скасувати арешт об"єктів нерухомого майна, які розташовані за адресою: Рівненська обл., Рівненський район, с. Городок, вул. Штейнгеля барона, буд. 139 а, належать ПАТ «Рівнеазот», (код ), а саме:
- за реєстраційним номером 46 «корпус інженерний» (літ. А-10)»;
- за реєстраційним номером 46 «будівля складу (літ. О*-1)»;
- за реєстраційним номером 46 «станція насосна перекачки (літ. 1Н-1)»;
- за реєстраційним номером 46 «виробничий корпус» (літ. І-1)»;
- за реєстраційним номером 46 «будівля зарядної станції» (літ. Ж-2,ж)»;
- за реєстраційним номером 46 «будівля насосної станції (літ. Ш)»;
- за реєстраційним номером 246 «будівля допоміжного приміщення (літ. Е*-4)»;
- за реєстраційним номером 46 «теплопункт (літ. Г-1)»;
- за реєстраційним номером 46 «будка електрогазозварювальна» (літ. З-І)»;
- за реєстраційним номером 46 «будівля виробничого корпусу (літ. К*-2)»;
- за реєстраційним номером 46 «будівля складу (літ. Ю-І)»;
- за реєстраційним номером 46 «будівля виробничого корпусу (Л^-II)»;
- за реєстраційним номером 46 «будівля складу (літ. П*-2)»;
- за реєстраційним номером 46 «нежитлова будівля виробничий корпус, літ. Ж-1»;
- за реєстраційним номером 46 «нежитлова будівля виробничий корпус, літ. З-1»;
- за реєстраційним номером 46 «мазутонасосна станція (літ. Ж***-1)»;
- за реєстраційним номером 46 «гараж околотковий, літ. И-1, нежитлова будівля»;
- за реєстраційним номером 46 «будівля виробничого корпусу (літ. Т)»;
- за реєстраційним номером 46 «нежитлова будівля підстанція, літ. Ю^-1;
- за реєстраційним номером 46 «будівля їдальні (2) (літ.Й^-II)»;
- за реєстраційним номером 46 «підстанція трансформаторна (літ.Е***-1)»;
- за реєстраційним номером 46 «інше підстанція (літ. Г***-1)»;
- за реєстраційним номером 46 «пункт газорозподілу (літ. М***-1)»;
- за реєстраційним номером 46 «будівля виробничого корпусу (літ. З-6)»;
- за реєстраційним номером 46 «інше будівля цеху (літ. Б***-1)»;
- за реєстраційним номером 46 «виробничий корпус (літ. К-2, нежитлова будівля)»;
- за реєстраційним номером 46 «будівля профілакторію»;
- за реєстраційним номером 46 «будівля адміністративно-побутового корпусу (літ.В***-1);
- за реєстраційним номером 46 «виробничий корпус, літ. Б-2;
- за реєстраційним номером 46 «будівля складу (літ. Ц-1)»;
- за реєстраційним номером 46 «будівля виробничого корпусу (літ. Е-4)»;
-за реєстраційним номером 46 «будівля насосної станції (літ. О***-I)»;
- за реєстраційним номером 46 «вузол для приготування метанолу (літ. Й-1)»;
- за реєстраційним номером 46 «приміщення центрального пульту управління і побутові приміщення (літ. К-3)»;
- за реєстраційним номером 46 «будівля виробничого корпусу (літ. Ж-1)».
Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1