Справа № 629/3436/15-к
Номер провадження 1-кп/629/332/15
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
04.11.2015 року Лозівський міськрайонний суд Харківської області в складі: головуючого судді ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , захисників: ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , обвинуваченого ОСОБА_7 ,потерпілого ОСОБА_8 , розглянувши у підготовчому судовому засіданні в залі судових засідань Лозівського міськрайонного суду Харківської області кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_7 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.27.ч.1 ст.121 КК України

в с т а н о в и в:
В провадженні Лозівського міськрайонного суду Харківської області знаходиться обвинувальний акт по кримінальному провадженню № 0001976 відносно ОСОБА_7 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.27.ч.1 ст.121 КК України.

Ухвалою суду від 20.08.2015 року кримінальне провадження призначено до підготовчого судового засідання.

27.08.2015 року через канцелярію суду обвинувачений ОСОБА_7 надав клопотання про повернення обвинувального акту прокурору, посилаючись на те,що обвинувальний акт не відповідає вимогам ст..ст.290,291 КПК України, а доданий до нього реєстр - вимогам ст. 190 КПК України. Зазначив,що у обвинувальному акті необхідно конкретизувати обвинувачення, пред`явлене ОСОБА_7 ,зауваживши кваліфікацію злочинних дій суб`єктів злочину, для чого зазначити у ньому дані про співучасників (суб`єктів) злочину,характер дій, ступінь участі у вчиненні злочину кожного з них, дані про висунені їм конкретні звинувачення, дані про організаційну форму співучасті(групою осіб чи організованою групою), обставини змови, з іншими учасниками злочину, вид змови (заздалегідь чи без попередньої домовленості),яке діяння виконував кожен із них безпосередньо, та яка певна роль співучасників у вчиненні злочину; конкретизувати заявлене ОСОБА_7 в частині скоєння ним закінченого злочину, конкретизувавши спричинення тяжких наслідків потерпілому ОСОБА_8 ; зазначити у реєстрі зміст прийнятих на досудовому слідстві слідчих рішень та рішень слідчого судді(суду),а саме про надання дозволу ухвалою слідчого судді на відібрання зразків аудіо-відеозапису, про проведення оперативно розшукових заходів з приводу аудіо- відео контролю повноважними особами, у відповідності до ст..260 КПК України.

В судовому засіданні обвинувачений ОСОБА_7 та його захисник ОСОБА_5 підтримали клопотання та прохали його задовольнити в повному обсязі.

Прокурор заперечував проти заявленого клопотання,зазначив,що обвинувальний акт складений відповідно до діючого законодавства та прохав справу призначити до розгляду в судовому засіданні.

Потерпілий ОСОБА_8 не заперечував проти заявленого клопотання. Крім того,. пояснив,що дійсно дії ОСОБА_7 спочатку на досудовому слідстві були кваліфіковані за ст15 ч.2, 121 ч.1 КК України, але в подальшому з незрозумілих йому причин ст.. 15 ч.2 КК України була виключена. Про помилкову кваліфікацію кримінального правопорушення,яке скоїв ОСОБА_7 подав особисто клопотання. Вказував на поверховість та неповноту досудового слідства.

Захисник потерпілого ОСОБА_6 прохав винести рішення на розсуд суду.

Згідно ч. 3 ст.314 КПК України у підготовчому судовому засіданні суд має право повернути обвинувальний акт, якщо він не відповідає вимогам цього кодексу.

Так, з обвинувального акту вбачається, що кваліфікація злочинних дій обвинуваченого ОСОБА_7 за ч.4 ст.27 ,ч.1 ст.121КК України вказує на причетність до нього інших осіб(співучасників), котрі за версією слідства також готувалися реалізувати злочинний намір у спричиненні тілесних ушкоджень ОСОБА_8 . Однак, в обвинувальному акті слідчий не вказав дані про співучасників (виконавців) злочину. Чи проводилися у межах кримінального провадження заходи щодо встановлення співучасників злочину, чи відкривалося кримінальне провадження відносно них. Відсутність у обвинувальному акті деталізованого опису фактичних обставин кримінального правопорушення, вчиненого ОСОБА_9 у змові з іншими співучасниками, обґрунтування прямого умислу обвинуваченого та інших співучасників злочину, унеможливує подальший розгляд справи. В обвинувальному акті відсутні дані про наявність змови між групою співучасників про спільне вчинення злочину, про час її виникнення, у групі осіб чи організованою групою, яке діяння виконував кожен із них безпосередньо, яка роль кожного зі співучасників у вчиненні злочину,що у сукупності утворює об`єктивну сторону складу злочину.

Згідно ст..27 КК України, співучасниками злочину, поряд із виконавцем є організатор, підбурювач та пособник.

Згідно п.3 Постанови Пленуму ВСУ України №2 від 07.02.2003 року «Про судову практику в справах про злочини проти життя та здоров`я» у разі коли до кримінальної відповідальності притягнуто кількох осіб, які діяли спільно з умислом, спрямованим на позбавлення життя потерпілого чи заподіяння шкоди його здоров`ю, належить з`ясувати і зазначити у вироку характер їхніх дій, ступінь участі у вчиненні злочину кожної з них.

Дії осіб,які безпосередньо брали участь у позбавлені життя потерпілого або заподіянні шкоди здоров`ю, потрібно кваліфікувати за статтями КК України,що передбачають відповідальність за умисне вбивство чи умисне заподіяння шкоди здоров`ю, а дії організаторів, підбурювачів і пособників, які не були співвиконавцями злочинів,за тими ж статтями з посиланням на відповідну частину ст..27 КК України.

Особа, яка добровільно відмовилась від убивства потерпілого або заподіяння шкоди його здоров`ю, підлягає кримінальній відповідальності лише за умови, якщо фактично вчинене нею діяння містить склад іншого злочину.

У цьому разі інші співучасники злочину відповідно до ч.1 ст.31 КК України несуть відповідальність за готування до того злочину або замах на той злочин, від вчинення якого добровільно відмовився виконавець.

Згідно роз`яснення Постанови Пленуму ВСУ №10 від 6 листопада 2009 року « Про судову практику у справах про злочини проти власності», зазначено, що відповідно до ст..26 КК України співучастю у злочині є умисна спільна участь декількох суб`єктів злочину у вчиненні умисного злочину. Тому в разі, коли із групи осіб, які вчинили злочин, лише одна особа є суб`єктом злочину, а решта осіб унаслідок неосудності або у зв`язку з недосягненням віку, з якого може наставати кримінальна відповідальність, чи з інших підстав не можуть бути суб`єктами злочину, дії винної особи, яка за таких обставин притягується до кримінальної відповідальності, не можна розглядати як вчинення злочину групою осіб.

У відповідності до роз`яснення Постанови Пленуму ВСУ№13 від 23.12.2005 року «Про практику розгляду судами кримінальних справ про злочин, вчинені стійкими злочинними об`єднаннями», судам належить встановлювати організаційну форму співучасті(ст..28 КК України), у котрій був вчинений даний злочин.

У обвинувальному акті відсутній будь який опис фактичних обставин кримінального правопорушення з огляду на реальне настання у майбутньому негативних наслідків для потерпілого, зв`язок між підбурювачем, посередником та виконавцями злочину, а інститут добровільної відмови від злочину, не підлягає застосуванню, оскільки даний злочин, як випливає з обвинувального акту, не міг бути скоєний, оскільки його виконавці відсутні, кожній певній особі конкретне обвинувачення за ст..27 КК України та ст.. 121 КК України не висунуте.

Крім того, кваліфікація дій ОСОБА_7 свідчить про те,що ним скоєно закінчений злочин, внаслідок якого настали тяжкі наслідки, а саме: спричинення ОСОБА_8 тяжких тілесних ушкоджень. Однак, мотивувальна частина обвинувального акту, свідчить зовсім про інше, а саме про недоведеність злочину до завершення та настання його тяжких наслідків з причин, які не залежали від обвинуваченого. Тобто має місце невідповідність кваліфікації злочину до формування обвинувачення зазначеного в обвинувальному акті.

На думку суду дані обставини є значними і можуть впливати на хід судового розгляду справи.

Також суд зазначає, що у відповідності до ч.2 ст.291 КПК України до обвинувального акту додається реєстр матеріалів досудового розслідування, який згідно ч.2 ст.109 КПК України повинен відображати хід і проміжні результати досудового розслідування, використані в розслідуванні джерела доказів, а тому в ньому обов2язково повинні міститися в хронологічному порядку дані про кожну процесуальну дію, проведену під час досудового розслідування.

Отже за ст..291 КПК України реєстр матеріалів досудового розслідування є невід`ємною частиною,додатком до обвинувального акту.

Реєстр доданий до обвинувального акту, не містить відомостей про здійснення всіх процесуальних дій й часу їх проведення, прийнятих процесуальних рішень та їх реквізитів. При цьому,всупереч вимогам КПК України, внесення відомостей до реєстру здійснено без дотримання вимог ч. ст..109 КПК України без чіткого розмежування в реєстрі відповідної процесуальної дії або прийнятого процесуального рішення в тій певній послідовності,що встановлений в КПК України.

Між тим, в реєстрі матеріалів досудового розслідування відсутні відомості про проведення таких процесуальних дій, як повідомлення підозрюваного, обвинуваченого про процесуальні права та обов`язки та вручення йому про це відповідних пам`яток(ст..42 КПК України), надання копій обвинувального акту, реєстру матеріалів досудового розслідування обвинуваченому,виїмки предметів, які визнані речовими доказами та інші процесуальні дії.

Крім того, в реєстрі вказано: про призначення судових експертиз, однак не вказано про ознайомлення з ними підозрюваного та потерпілого, не вказано про надання чи ненадання висновків експертиз, ознайомлення з результатами експертиз підозрюваного та потерпілого.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку, що обвинувальний акт та додатки до нього не відповідають вимогам ст.291 КПК України, що відповідно до вимог ст.314 КПК України є підставою для повернення обвинувального акту прокурору.

Керуючись ст.ст. 291, 314 КПК України, суд, -

у х в а л и в:
Обвинувальний акт з додатками у кримінальному провадженні № 0001976 від 05.09.2014 року відносно ОСОБА_7 за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 27,ч.1 ст.121КК України, повернути прокурору Лозівському міжрайонному прокурору Харківської області.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Харківського апеляційного суду через Лозівський міськрайонний суд шляхом подачі апеляційної скарги протягом 7 днів з дня її проголошення.

Суддя: ОСОБА_1