Справа № 462/5404/15-к
У Х В А Л А
05 серпня 2015 року м.Львів

Слідчий суддя Залізничного районного суду міста Львова ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , з участю адвоката ОСОБА_3 , слідчого СВ Залізничного РВ ЛМУ ГУ МВС України у Львівській області ОСОБА_4 , розглянувши клопотання адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_5 , про зняття арешту з майна,

встановив:

Адвокат ОСОБА_3 03.08.2015 року звернувся до суду з клопотанням про скасування арешту належної ОСОБА_5 на праві власності квартири АДРЕСА_1 , накладеного ухвалою слідчого судді Залізничного районного суду м.Львова від 23.04.2015 року у кримінальному провадженні № 0000335.

Заслухавши пояснення адвоката ОСОБА_3 , який клопотання підтримав, покликаючись на мотиви такого, слідчого, яка проти задоволення клопотання заперечила, посилаючись на його безпідставність, дослідивши матеріали даного клопотання, клопотання в справі № 462/3109/15-к про накладення арешту, клопотання в справі № 462/4300/15-к про зняття арешту з майна, матеріали кримінального провадження № 0000335, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання не підлягає до задоволення з наступних підстав.

Відповідно до ч.1 ст.174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.
Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
При розгляді клопотання встановлено, що 06.02.2015 року внесено відповідні відомості в ЄРДР за № 0000335 та розпочато досудове розслідування за ознаками злочину, передбаченого ч.1 ст.358 КК України.
Також встановлено, що у даному кримінальному провадженні ухвалою слідчого судді Залізничного районного суду м.Львова 23.04.2015 року було задоволено клопотання старшого слідчого СВ Залізничного РВ ЛМУ ГУ МВС України у Львівській області ОСОБА_4 , погоджене з прокурором Залізничного району м.Львова ОСОБА_6 , накладено арешт на нерухоме майно - квартиру площею 30,2 кв.м. /реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна № 01/, розташовану за адресою: АДРЕСА_2 , що належить на праві приватної власності ОСОБА_5 , заборонено розпоряджатись даною квартирою.

Така ухвала слідчого судді була оскаржена ОСОБА_5 , який в своїй апеляційній скарзі просив вищевказану ухвалу скасувати та постановити нову ухвалу, якою відмовити у задоволенні клопотання старшого слідчого Залізничного РВ ЛМУ ГУ МВС України у Львівській області ОСОБА_4 .

Ухвалою апеляційного суду Львівської області від 26.05.2015 року апеляційну скаргу ОСОБА_5 було залишено без задоволення, а ухвалу слідчого судді залишено без змін.

Як вбачається зі змісту клопотання від 03.08.2015 року адвокат ОСОБА_3 просить скасувати арешт належної ОСОБА_5 квартири з тих самих підстав, що і просив в апеляційній скарзі скасувати ухвалу слідчого судді Залізничного районного суду м.Львова від 23.04.2015 року.

Між тим, апеляційний суд Львівської області в ухвалі від 26.05.2015 року вже дав оцінку таким доводам і вважав, що слідчий суддя дійшов до правильного висновку про необхідність накладення арешту на майно.

Крім цього, адвокат ОСОБА_3 вже звертався 16.06.2015 року в інтересах ОСОБА_5 до слідчого судді з клопотанням в порядку ст.174 КПК України про зняття арешту з вказаної квартири, в чому ухвалою слідчого судді Залізничного районного суду м.Львова від 18.06.2015 року було відмовлено.

Зі змісту клопотання, яке є предметом даного розгляду, і клопотання від 16.06.2015 року вбачається, що в таких наведено аналогічні підстави скасування арешту з квартири ОСОБА_5 . Отже, адвокат ОСОБА_3 фактично звернувся повторно з таким же клопотанням, що визнав сам заявник в судовому засіданні.
При цьому слідчий суддя враховує, що Європейський Суд з прав людини, рішення якого є джерелом права в Україні (ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського Суду з Прав Людини») у справах «Рябих проти Росії» та «Науменко проти України» зазначив, що право на справедливий судовий розгляд, гарантоване ст.6 ч.1 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, повинно тлумачитися у світлі Преамбули Конвенції, яка проголошує верховенство права спільною спадщиною Високих Договірних Сторін. Одним з основних аспектів верховенства права є принцип юридичної певності, який, серед іншого, вимагає, щоб остаточні рішення судів не могли бути поставлені під сумнів.
Правова певність передбачає дотримання принципу res judicata, тобто принципу остаточності рішення, недопустимості повторного розгляду вже раз вирішеної справи. Цей принцип полягає у тому, що жодна сторона не має права домагатися перегляду кінцевого і обовязкового рішення тільки з метою нового слухання і вирішення справи.
Таким чином, наведені в клопотанні від 03.08.2015 року доводи і наведені підстави для скасування арешту квартири вже були предметом судового розгляду, ухвали апеляційного суду Львівської області від 26.05.2015 року та слідчого судді від 18.06.2015 року набрали законної сили і не може ставитись під сумнів.
Щодо доводів адвоката про те, що з часу розгляду попереднього клопотання про зняття арешту з майна у кримінальному провадженні не проводиться жодних слідчих дій, то такі не заслуговують на увагу, оскільки спростовується дослідженими матеріалами кримінального провадження.
Виходячи з наведеного та враховуючи, що апеляційним судом Львівської області та слідчим суддею Залізничного районного суду м.Львова вже досліджені підстави, з яких адвокатпросить скасувати арешт майна, які були визнані необґрунтованими, вважаю, що адвокат ОСОБА_3 не довів під час розгляду цього клопотання, що в подальшому відпала потреба в застосуванні такого заходу, як арешт на квартиру АДРЕСА_1 , а також не довів, що вказаний арешт було накладено необґрунтовано, тому клопотання є безпідставним і в задоволенні такого слід відмовити.
Керуючись ст. 174 КПК України, -

ухвалив:
В задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_5 , про зняття арешту з майна відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя: (підпис)

З оригіналом згідно.

Слідчий суддя: ОСОБА_1