Справа № 520/6091/26
Суддя: Панов М.М.
Дата ухвалення: 2026-05-21 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

21 травня 2026 р. № 520/6091/26

Харківський окружний адміністративний суд у складі судді Панова М.М., розглянувши в порядку спрощеного провадження адміністративну справу за позовом Департаменту капітального будівництва Харківської обласної державної адміністрації до Східного офісу Держаудитслужби, третя особа - Приватне підприємство "Будівельна фірма "Промтекс" про визнання протиправним та скасування висновку, -

В С Т А Н О В И В:

Департамент капітального будівництва Харківської обласної державної адміністрації звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з позовом, в якому просить суд визнати протиправним та скасувати висновок Східного офісу Держаудитслужби про результати моніторингу процедури закупівлі UА-2026-01-09-002454-а від 05.03.2026.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що оскаржуваний висновок Східного офісу Держаудитслужби про результати моніторингу процедури закупівлі UА-2026-01-09-002454-а від 05.03.2026, є протиправним та таким, що суперечить нормам законодавства, яке регулює спірні правовідносини.

Ухвалою суду відкрито спрощене провадження по справі в порядку, передбаченому статтею 257 Кодексу адміністративного судочинства України, та запропоновано відповідачу надати відзив на позов.

Копія ухвали про відкриття спрощеного провадження надіслана та вручена відповідачу, що підтверджується довідкою про доставку електронного листа до Електронного кабінету, яка міститься в матеріалах справи.

Представником відповідача, Східного офісу Держаудитслужби, надано до суду відзив на позовну заяву, в якому він просив відмовити позивачу в задоволенні позовних вимог, та зазначає, що діяв в межах повноважень та згідно норм чинного законодавства, яке регулює спірні правовідносини.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, виходячи з наступного.

З позовної заяви вбачається, що Департамент капітального будівництва Харківської обласної державної адміністрації (далі - позивач) зареєстрований як юридична особа в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань 29.12.1963 року, дата запису: 29.03.2006 року, номер запису: 0024950.

Позивач включений до Реєстру неприбуткових установ та організацій на підставі рішення контролюючого органу ДФС № 774 від 06.12.2016.

З 02.03.1995 року позивач перебуває на податковому обліку у Головному управлінні ДПС у Харківській області (Шевченківський район м. Харкова), є неприбутковою організацією та не є платником податку на додану вартість.

09 січня 2026 року позивачем на електронному ресурсі Рrоzоrrо оголошено проведення відкритих торгів UA-2026 -01-09-002454-а з особливостями на закупівлю: Реконструкція будівлі Комунального некомерційного підприємства Харківської обласної ради «ОБЛАСНА ДИТЯЧА КЛІНІЧНА ЛІКАРНЯ» з прибудовою захисної споруди цивільного захисту, розташованої за адресою: Харківська область, місто Харків, вулиця Клочківська, будинок 337А, код ДК 021:2015: 45000000-7 Будівельні роботи та поточний ремонт; Кількість товарів або місце виконання робіт чи надання послуг 1 робота; Місце поставки товарів або місце виконання робіт чи надання послуг Україна, відповідно до документації; Строк поставки товарів, виконання робіт чи надання послуг: 25 грудня 2027 року. Очікувана вартість предмета закупівлі: 667 725 870, 00 UAH з ПДВ; Кінцевий строк для подання тендерних пропозицій 24 січня 2026 року.

Оголошення про проведення відкритих торгів UA -2026 -01-09-002454-а було розміщено в електронному вигляді на офіційній веб-сторінці системи "prozorro" за посиланням: https://prozorro.gov.ua/uk/tender/UA-2026-01-09-002454-a.

Згідно з реєстру отриманих тендерних пропозицій/пропозицій участь в закупівлі UA-2026-01-09-002454-а прийняли ПП "Будівельна фірма "ПРОМТЕКС", (дата та час подання тендерної пропозиції -23 січня 2026 року 16:19).

Відповідно до протоколу розкриття тендерних пропозицій/пропозицій UA-2026-01-09-002454-а від 24.01.2026 року позивачем зазначено, що ПП "Будівельна фірма "ПРОМТЕКС" відповідає кваліфікаційним критеріям, встановленим в тендерній документації. Відсутні підстави для відмови, передбачені ст. 17 Закону України Про публічні закупівлі».

Згідно повідомлення про намір укласти договір про закупівлю UA-2026-01-09-002454-а від 29.01.2026 року Позивачем опубліковано про намір укласти з переможцем процедури закупівлі ПП "Будівельна фірма "ПРОМТЕКС" договір про закупівлю; Джерело фінансування: Місцевий бюджет - сума 667 725 870, 00 грн.

13.02.2026 року в рамках процедури закупівлі між Позивачем (Замовник) та ПП "Будівельна фірма "ПРОМТЕКС" (Підрядник) укладено договір №1-26 на предмет закупівлі: «Реконструкція будівлі Комунального некомерційного підприємства Харківської обласної ради «ОБЛАСНА ДИТЯЧА КЛІНІЧНА ЛІКАРНЯ» з прибудовою захисної споруди цивільного захисту, розташованої за адресою: Харківська область, місто Харків, вулиця Клочківська, будинок 337А», про що зазначено у опублікованому Замовником на електронному ресурсі Рrоzоrrо звіту проведення процедури закупівлі пропозицій UA-2026-01-09-002454-а (дата формування звіту: 13 лютого 2026 року).

Так, з урахуванням положень, передбачених Законом України «Про публічні закупівлі» від 25.12.2015 № 922-VIII (далі - Закон №922) та Особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України «Про публічні закупівлі», на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 12.10.2022 № 1178 (із змінами), відповідно до п.п.1.1 укладеного між Позивачем (Замовник) та ТОВ ПП "Будівельна фірма "ПРОМТЕКС" (Генеральний підрядник) Договору №1-26 від 13.02.2026 року про закупівлю робіт (надалі за текстом - Договір №1-26 від 13.02.2026 року), останній взяв на себе зобов`язання виконати роботи по об`єкту «Реконструкція будівлі Комунального некомерційного підприємства Харківської обласної ради «ОБЛАСНА ДИТЯЧА КЛІНІЧНА ЛІКАРНЯ» з прибудовою захисної споруди цивільного захисту, розташованої за адресою: Харківська область, місто Харків, вулиця Клочківська, будинок 337А» (код ДК 021:2015: 45000000-7 Будівельні роботи та поточний ремонт) (далі - Об`єкт) відповідно до проектної документації, затвердженої розпорядженням голови Харківської обласної військової адміністрації від 24.12.2025 року №1227 В (експертний звіт від 22.12.2025 року №181/123/25) (далі - проектна документація) та у встановлений цим Договором строк, а Замовник (Позивач) зобов`язується прийняти та оплатити належним чином виконані роботи по Об`єкту в порядку та на умовах, передбачених цих Договором. Роботи проводяться в межах виконання заходів з усунення аварій в бюджетних установах.

Відповідно до п.1.2 Договору №1-26 від 13.02.2026 року визначено, що склад та обсяги робіт по Об`єкту (1 роботи), що доручаються до виконання Генеральному підряднику, визначені проектною документацією, договірною ціною та календарним графіком виконання робіт. Склад та обсяги робіт можуть бути переглянуті в процесі виконання робіт у разі внесення змін до проектної документації у порядку, зазначеному у пункті 53 Загальних умов укладення та виконання договорів підряду, зазначеному у пункті 53 Загальних умов укладення та виконання договорів підряду в капітальному будівництві, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 01.08.2005 року №668 (далі - Загальні умови).

Відповідно до п.2.1 Договору №1-26 від 13.02.2026 року визначено, що строк (термін) виконання робіт: 25 грудня 2027 року.

Відповідно п.2.2 Договору №1-26 від 13.02.2026 року визначено, що строки виконання робіт по Об`єкту можуть змінюватися відповідно до п.19 Загальних умов та підпункту 4 пункту 19 Особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України «Про публічні закупівлі», на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 12.10.2022 року №1178 (зі змінами).

Пунктом 3.1 Договору №1-26 від 13.02.2026 року визначено, що договірна ціна цього Договору визначена як динамічна на підставі зведеного кошторисного розрахунку робіт по Об`єкту та відповідно до Кошторисних норм України «Настанова з визначенням вартості будівництва» і складає: 615 218 816, 00 грн., у тому числі ПДВ - 102 536 469, 33 грн., частина якої:

- у 2026 році складає 145 000, 00 грн., у тому числі ПДВ - 24 166, 67 грн. за рахунок коштів обласного бюджету, згідно із розпорядженням голови Харківської обласної військової адміністрації від 10.02.2026 року №97В;

- у 2027 році складає 615 073 816, 00 грн., в тому числі ПДВ -102 512 302, 66 грн.

Відповідно до п.3.2 Договору №1-26 від 13.02.2026 року визначено, що договірна ціна підлягає зміні у випадках, що передбачені підпунктами 1, 5-7 пункту 19 Особливостей.

Відповідно до п.4.1 Договору №1-26 від 13.02.2026 року визначено, що фінансування робіт по Об`єкту проводиться за планом, який складається Замовником, узгоджується Генеральним підрядником і є невід`ємною частиною цього Договору. План фінансування робіт визначає загальний обсяг фінансування, який Замовник має право здійснити на користь Генерального підрядника, протягом зазначеного періоду у відповідності умов цього Договору. Недотримання з боку Замовника Плану фінансування робіт у зв`язку з відсутності передбачених Договором підстав для оплати не є порушення умов Договору з боку Замовника.

Пунктом 4.2 Договору №1-26 від 13.02.2026 року визначено, що розрахунки проводяться Замовником на підставі підписаних актів приймання виконаних будівельних робіт по Об`єкту (Форми КБ -2в) і довідок про вартість виконаних будівельних робіт та витрат по Об`єкту (Форми КБ -3), згідно фактично виконаних робіт по Об`єкту.

Пунктом 4.4. Договору №1-26 від 13.02.2026 року визначено, що перед початком робіт Замовник може сплачувати Генеральному підряднику попередньо оплату на підставі рахунку - фактури на придбання і постачання необхідних для виконання робіт, матеріалів, конструкцій, виробів по Об`єкту у розмірі що не перевищує 30 відсотків від річного обсягу робіт згідно з Порядком державного фінансування капітального будівництва, затвердженого поставною КМУ від 04.12.2019 року №1070 «Деякі питання здійснення розпорядниками (одержувачами) бюджетних коштів попередньої оплати товарів, робіт і послуг, що закуповується за бюджетні кошти.

Пунктом 4.9 Договору №1-26 від 13.02.2026 року визначено, що кінцеві розрахунки між Замовником та Генеральним підрядником здійснюється у термін до 90 календарних днів після виконання та приймання всіх передбачених цим Договором робіт.

Згідно з п.п.5.4.5 п.5.4 Договору №1-26 від 13.02.2026 року визначено, що у відповідності до розробленої проектної документації, до Кошторисних норм України «Настанова з визначення вартості будівництва» і будівельних норм виконати будівельно-монтажні роботи, визначені цим Договором, включаючи придбання, монтаж та наладку технологічного обладнання.

09.02.2026 року на електронному ресурсі Рrоzоrrо Східний офіс Держаудитслужби (далі за текстом - відповідач) оприлюднив інформацію про початок моніторингу UA-2026-01-09-002454-а вказаної вище процедури закупівель (за посиланням на електронний ресурс https://prozorro.gov.ua/uk/tender/UA-2026-01-09-002454-a/monitorings).

Відповідно до оприлюдненої Відповідачем на електронному ресурсі Рrоzоrrо інформації вбачається, що відповідно до частини другої статті 8 Закону України «Про публічні закупівлі», пункту 9 Положення про Східний офіс Держаудитслужби, затвердженого наказом Держаудитслужби від 02.06.2016 № 23 із змінами та доручення Держаудитслужби від 06.02.2026 №003100-18/1467-2026 на підставі наказу від 09.02.2026 року за № 16 наказано почати моніторинг закупівель UA-2026-01-09-002454-а.

Також, Відповідачем на електронному ресурсі Рrоzоrrо оприлюднено, що згідно витягу з переліку процедур для здійснення моніторингу закупівлі (що є додатком наказу від 09.02.2026 року № 16) підставою для здійснення моніторингу UA-2026-01-09-002454-а є виявлення органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель оприлюдненій в електронній системі закупівель.

За наслідками моніторингу вказаної процедури закупівель 07.04.2025 року Відповідачем оприлюднено на електронному ресурсі Рrоzоrrо висновок про результати моніторингу процедури закупівлі UA -2026 -01-09-002454-а, згідно якого:

- За результатами аналізу питання відповідності вимог тендерної документації вимогам Закону № 922 та Особливостей, оприлюднення інформації про закупівлю, встановлено порушення вимог пункту 3 частини 2 статті 22 Закону № 922, пунктів 3, 19 і 28 Особливостей;

- За результатами аналізу питання складання тендерної документації не враховано чинні норми статті 5 Рамкової угоди та пункту 84 Особливостей, чим порушено вимоги пункту 28 Особливостей.

- За результатами розгляду тендерної пропозиції ПП «Будівельна фірма «ПРОМТЕКС» встановлено порушення вимог пункту 43, підпункту 2 пункту 44 Особливостей.

- За результатами аналізу питання відповідності умов договору умовам тендерної документації та пропозиції учасника закупівлі, визначеного переможцем, встановлено порушення абзацу 4 пункту 49 та пунктів 18, 21 Особливостей.

- За результатами аналізу питань: визначення предмета закупівлі, відображення закупівлі у річному плані, дотримання вимог пункту 4№ Постанови № 710, повноти та своєчасності надання пояснень, інформації та документів у випадках, передбачених Законом № 922 порушень не встановлено.

Як свідчить зміст оприлюдненого висновку про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2026-01-09-002454-а моніторингом дотримання законодавства у сфері закупівель в частині оприлюднення інформації про закупівлю встановлено наступне:

1. Відповідно до пункту 3 частини 2 статті 22 Закону №922, у тендерній документації зазначаються такі відомості, зокрема інформація про необхідні технічні, якісні та кількісні характеристики предмета закупівлі, у тому числі відповідну технічну специфікацію (у разі потреби - плани, креслення, малюнки чи опис предмета закупівлі). Відповідно до пункту 1 частини 1 статті 10 Закону №922, Замовник самостійно та безоплатно через авторизовані електронні майданчики оприлюднює в електронній системі закупівель у порядку, встановленому Уповноваженим органом та цим Законом, інформацію про закупівлю, а саме: оголошення про проведення конкурентних процедур закупівель, тендерну документацію та проект договору про закупівлю. Згідно з підпунктом 1.7 пункту 1 розділу ІІІ «Інструкція з підготовки тендерної пропозиції» тендерної документації Замовника, Ціна тендерної пропозиції (договірна ціна є динамічною) Учасника повинна бути розрахована відповідно до Кошторисних норм України «Настанова з визначення вартості будівництва». Ціна тендерної пропозиції, за яку Учасник згоден виконати замовлення, розраховується, виходячи з обсягів робіт на підставі нормативної потреби в трудових і матеріально-технічних ресурсах, необхідних для здійснення проектних рішень по об`єкту замовлення та поточних цін на них. Відповідно до пункту 1.1 Настанови визначення вартості будівництва, затвердженої наказом Міністерства розвитку громад та територій України від 01.11.2021 №281 (далі Настанова № 281), вона визначає основні правила застосування кошторисних норм та нормативів з ціноутворення у будівництві для визначення вартості нового будівництва, реконструкції, капітального ремонту будинків, будівель і споруд будь-якого призначення, їх комплексів та частин, лінійних об`єктів інженерно-транспортної інфраструктури, а також реставрації пам`яток архітектури та містобудування (далі будівництво), Настанова є обов`язковою для визначення вартості будівництва об`єктів, що споруджуються із залученням бюджетних коштів, коштів державних і комунальних підприємств, установ та організацій, а також кредитів, наданих під державні гарантії. Згідно з пунктом 5.1. Настанови №281, ціна пропозиції учасника процедури закупівлі (договірна ціна) розраховується на підставі нормативної потреби в трудових і матеріально-технічних ресурсах, необхідних для здійснення проектних рішень по об`єкту будівництва, та поточних цін на них або з використанням укрупнених показників вартості робіт, обсяги та види яких передбачені затвердженою проектною документацією. Разом з цим, пунктом 5.1. Настанови №281 визначено, що для розрахунку ціни пропозиції учасника процедури закупівлі (договірної ціни) замовник надає відомість обсягів робіт, відомість ресурсів до неї без цін або затверджену проектну документацію. Так, в Додатку 4 «Технічне завдання» до тендерної документації Замовником відображені види та обсяги робіт, які необхідно виконати. Проте, в тендерній документації Замовника відсутня відомість ресурсів або затверджена проектна документація. Таким чином, складання тендерної документації Замовником без виконання вимог пункту 5.1. Настанови №281 в частині надання Замовником відомості ресурсів або затвердженої проектної документації призвело до порушення вимог пункту 3 частини 2 статті 22 Закону № 922 та пунктів 3 і 28 Особливостей.

2. Згідно з пунктом 28 Особливостей визначено, що тендерна документація формується замовником відповідно до вимог статті 22 Закону з урахуванням Особливостей. Відповідно до частини 3 статті 22 Закону № 922, тендерна документація може містити іншу інформацію, вимоги щодо наявності якої передбачені законодавством та яку замовник вважає за необхідне включити до тендерної документації. На підставі Закону України «Про особливості регулювання діяльності юридичних осіб окремих організаційно-правових форм у перехідний період та об`єднань юридичних осіб» від 09.01.2025 № 4196-IX, який передбачає перехід на регулювання господарських відносин за нормами Цивільного Кодексу України та спеціальних законів, з 28.08.2025 Господарський кодекс України втратив чинність. При цьому, в підпункті 3.2 пункту 3 розділу VI «Результати тендеру та укладання договору про закупівлю тендерної документації» зазначено, що Договір про закупівлю укладається відповідно до норм Цивільного кодексу України та Господарського кодексу України, з урахуванням особливостей, визначених цим Законом. Разом з цим, пункти 5.1.10, 5.2.6, 5.3.6, 5.4.17 проекту договору до тендерної документації Замовника, викладені з урахуванням Господарського кодексу України. Як наслідок, пункти 5.1.10, 5.2.6, 5.3.6, 5.4.17, укладеного за результатами закупівлі договору №1-26 від 13.02.2026, містять посилання на Господарський кодекс, який з 28.08.2025 втратив чинність.

3. За результатами аналізу питання відповідності умов тендерної документації вимогам Закону, Особливостей та умовам Рамкової Угоди встановлено наступне. Статтею 5 Рамкової угоди встановлені заходи Європейського Союзу правил щодо прийнятності осіб, суб`єктів і матеріалів для постачання: - участі у закупівлі учасників та укладання з ними договорів за результатами закупівлі, пропозиції яких не відповідають умовам, що усі поставки та матеріали повинні походити із прийнятних країн, зазначених у підпунктах (a) та (b) пункту 1 статті 5 Рамкової угоди, крім випадків, коли поставки та матеріали не можуть бути отримані на розумних умовах у жодній із таких країн (пункт третій статті 5 Рамкової угоди). Відповідно до підпункту 2 пункту 84 Особливостей замовник відхиляє тендерну пропозицію із зазначенням аргументації в електронній системі закупівель відповідно до пункту 44 цих особливостей, а також у разі, коли: тендерна пропозиція містить товари, товари у складі закупівель послуг, товари та/ або матеріальні ресурси у складі закупівель послуг з поточного ремонту/робіт, які не походять з прийнятних країн. Разом з тим, у ході моніторингу встановлено, що пунктом 4 «Відхилення тендерних пропозицій» розділу V «Оцінка тендерної пропозиції» тендерної документації не визначено вищевказану підставу для відхилення тендерної пропозиції учасника. Таким чином, Замовником при складанні тендерної документації не враховано чинні норми статті 5 Рамкової угоди та пункту 84 Особливостей, чим порушено вимоги пункту 28 Особливостей.

4. Пунктом 19 Особливостей визначено, що істотні умови договору про закупівлю, укладеного відповідно до пунктів 10, 13 (крім підпунктів 13 та 15 пункту 13 цих особливостей, крім договору про закупівлю, зазначеного в абзацах другому, третьому частини першої статті 41 Закону), 80, 86, 88, 89, 91 цих особливостей, не можуть змінюватися після його підписання до виконання зобов`язань сторонами в повному обсязі. У ході моніторингу встановлено, що у підпункті 4.4 пункту 4 розділу VI «Результати тендеру та укладання договору про закупівлю» тендерної документації Замовником зазначено, що «Істотні умови договору про закупівлю, укладеного відповідно до пунктів 10 і 13 (крім підпункту 13 пункту 13) Особливостей, не можуть змінюватися після його підписання до виконання зобов`язань сторонами в повному обсязі…», що не відповідає пункту 19 Особливостей. Таким чином, Замовником при складанні тендерної документації не враховано чинні норми пункту 19 Особливостей, чим порушено вимоги пункту 28 Особливостей.

5. Відповідно до пункту 1.1.2 розділу 1 «Документи, які повинен надати учасник у складі тендерної пропозиції, для підтвердження відповідності кваліфікаційним критеріям встановленим замовником відповідно ст. 16 Закону України «Про публічні закупівлі»» Додатку 2 «ПЕРЕЛІК ДОКУМЕНТІВ ТА/АБО ІНФОРМАЦІЇ, ЯКІ ПОДАЮТЬСЯ УЧАСНИКОМ ПРОЦЕДУРИ ЗАКУПІВЛІ У СКЛАДІ ТЕНДЕРНОЇ ПРОПОЗИЦІЇ» до тендерної документації Замовник визначив, на підтвердження наявності власного обладнання матеріально-технічної бази та технологій учасник надає сканкопію оригіналу оборотно-сальдової відомості за підписом керівника/уповноваженої особи та головного бухгалтера. Моніторингом встановлено, що у складі тендерної пропозиції учасник процедури закупівлі ПП «Будівельна фірма «ПРОМТЕКС» завантажив оборотно-сальдову відомість по рахунку 10 та по рахунку 11, які не містять підпису головного бухгалтера (файл «ОСВ.pdf»), що не відповідає вимозі визначеній у пункті 1.1.2 Додатку 2 до тендерної документації Замовником. Відповідно до пункту 43 Особливостей якщо замовником під час розгляду тендерної пропозиції учасника процедури закупівлі виявлено невідповідності в інформації та/ або документах, що подані учасником процедури закупівлі у тендерній пропозиції та/або подання яких передбачалося тендерною документацією, він розміщує у строк, який не може бути меншим, ніж два робочі дні до закінчення строку розгляду тендерних пропозицій, повідомлення з вимогою про усунення таких невідповідностей в електронній системі закупівель. Під невідповідністю в інформації та/або документах, що подані учасником процедури закупівлі у складі тендерної пропозиції та/або подання яких вимагається тендерною документацією, розуміється у тому числі відсутність у складі тендерної пропозиції інформації та/або документів, подання яких передбачається тендерною документацією (крім випадків відсутності забезпечення тендерної пропозиції, якщо таке забезпечення вимагалося замовником, та/або відсутності інформації (та/або документів) про технічні та якісні характеристики предмета закупівлі, що пропонується учасником процедури в його тендерній пропозиції). Отже, Замовник на порушення пункту 43 Особливостей не розмістив в електронній системі закупівель повідомлення з вимогою виправити невідповідність в документі, що поданий учасником процедури закупівлі у складі його пропозиції, чим не надав можливість учаснику ПП «Будівельна фірма «ПРОМТЕКС» усунути зазначені невідповідності.

6. Відповідно до підпункту 4.1 пункту 4 «Документи, які повинен надати учасник у складі тендерної пропозиції, для підтвердження відповідності запропонованої пропозиції технічним вимогам» Додатку 2 до Тендерної документації учасник повинен надати договірну ціну, локальні кошториси (мають бути складені відповідно до технічного завдання з урахуванням технологічного процесу), підсумкову відомість ресурсів. Зазначені вище документи подаються у форматі PDF та у програмному комплексі «Будівельні технології КОШТОРИС», або у програмному комплексі, який взаємодіє з ним в частині передачі кошторисної документації та розрахунків. Поряд із зазначеним, у підпункті 1.7 пункту 1 «Зміст і спосіб подання тендерної пропозиції» розділу ІІІ «Інструкція з підготовки тендерної пропозиції» тендерної документації Замовник встановив вимогу, що ціна тендерної пропозиції Учасника, а саме: договірна ціна є динамічною та повинна бути розрахована відповідно до Кошторисних норм України «Настанова з визначення вартості будівництва». Моніторингом встановлено, у складі тендерної пропозиції учасником процедури закупівлі ПП «Будівельна фірма «ПРОМТЕКС» 22.01.2026 завантажено договірну ціну (файл « 9967_дц Реконструкція будівлі ДОЛ.pdf»), підсумкову відомість ресурсів (файл « 9967_пвр Реконструкція будівлі ДОЛ.pdf») та локальні кошториси (файл « 9967_Альбом локальних кошторисів.pdf»), проте із зазначенням, що розрахунки складені в поточних цінах станом на 22 грудня 2025 року. При цьому, слід зазначити, що дата оголошення про проведення відкритих торгів з особливостями та тендерна документація оприлюднені Замовником в електронній системі закупівель 09.01.2026. Отже, розрахунок тендерної пропозиції учасника закупівлі ПП «Будівельна фірма «ПРОМТЕКС» складений у поточних цінах матеріальних ресурсів станом не на дату оформлення ціни пропозиції учасника, а задовго до дати оголошення про проведення відкритих торгів з особливостями та оприлюднення тендерної документації Замовником, що не відповідає вимогам п.5.10 Настанови №281, а відтак не дотримано вимоги підпункту 1.7 пункту 1 «розділу ІІІ тендерної документації та підпункту 4.1 пункту 4 «Документи, які повинен надати учасник у складі тендерної пропозиції, для підтвердження відповідності запропонованої пропозиції технічним вимогам» Додатку 2 тендерної документації та підлягала відхиленню. Проте, слід зазначити, що виявлене порушення не є формальною помилкою у розумінні наказу Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України від 15.04.2020 № 710 «Про затвердження Переліку формальних помилок». Відповідно до підпункту 2 пункту 44 Особливостей, Замовник відхиляє тендерну пропозицію із зазначенням аргументації в електронній системі закупівель у разі, коли тендерна пропозиція не відповідає умовам технічної специфікації та іншим вимогам щодо предмета закупівлі тендерної документації, крім невідповідності інформації та/або документах, що може бути усунена учасником процедури закупівлі відповідно до пункту 43 цих особливостей. Проте, на порушення підпункту 2 пункту 44 Особливостей Замовник не відхилив тендерну пропозицію учасника закупівлі ПП «Будівельна фірма «ПРОМТЕКС», натомість визначив його переможцем та уклав з ним договір №1-26 від 13.02.2026 року.

7. За результатами аналізу питання відповідності умов договору умовам тендерної документації та пропозиції учасника закупівлі, визначеного переможцем встановлено, що Замовником з переможцем процедури закупівлі ПП «Будівельна фірма «ПРОМТЕКС» укладено Договір, умови якого відрізняються від змісту його тендерної пропозиції. Так, на виконання вимог підпункту 4.2 пункту 4 «Документи, які повинен надати учасник у складі тендерної пропозиції, для підтвердження відповідності запропонованої пропозиції технічним вимогам» Додатку 2 до Тендерної документації учасником ПП «Будівельна фірма «ПРОМТЕКС» у складі тендерної пропозиції (файл «Проєкт кал.графіку виконання робіт.pdf) завантажено «Календарний графік виконання робіт «Реконструкція будівлі Комунального некомерційного підприємства Харківської обласної ради «Обласна дитяча клінічна лікарня» з прибудовою захисної споруди цивільного захисту, розташованої за адресою: Харківська область, місто Харків, вулиця Клочківська, будинок 337А», у якому визначено дати початку та закінчення всіх видів (етапів, комплексів) робіт. Проте, у Додатку №1 «Календарний графік виконання робіт «Реконструкція будівлі Комунального некомерційного підприємства Харківської обласної ради «Обласна дитяча клінічна лікарня» з прибудовою захисної споруди цивільного захисту, розташованої за адресою: Харківська область, місто Харків, вулиця Клочківська, будинок 337А» до договору №1-26 від 13.02.2026 дати початку та закінчення всіх видів (етапів, комплексів) робіт, не відповідають датам початку та закінчення робіт, визначеними учасником закупівлі ПП «Будівельна фірма «ПРОМТЕКС» у своїй тендерній пропозиції та погодженими Замовником під час розгляду тендерної пропозиції та прийняття рішення про укладання договору з переможцем процедури закупівлі. Так, у Календарному графіку виконання робіт, який надано учасником ПП «Будівельна фірма «ПРОМТЕКС» у складі тендерної пропозиції зазначено дата початку та закінчення робіт з улаштування паль визначено як лютий-квітень 2026 року, а у Календарному графіку виконання робіт, який є Додатком №1 до договору №1-26 від 13.02.2026 (далі Договір), дата початку та закінчення цих же робіт з улаштування паль визначено як січень-березень 2027 року. Аналогічна ситуація і по інших видах (етапах) робіт, а саме: - земляні роботи: у пропозиції Учасника квітень-червень 2026, у Додатку №1 до Договору лютий-грудень 2026 року, січень-березень 2027 року; - улаштування фундаменту: у пропозиції Учасника травень-серпень 2026 року, у Додатку №1 до Договору лютий-травень 2027 року; - гідроізоляція фундаменту: у пропозиції Учасника червень 2026 року, у Додатку №1 до Договору березень 2027 року; - улаштування стін та колон: у пропозиції Учасника липень-листопад 2026 року, у Додатку №1 до Договору квітень-липень 2027 року; - улаштування перекриття: у пропозиції Учасника серпень-грудень 2026 року, у Додатку №1 до Договору травень-серпень 2027 року; - улаштування сходів: у пропозиції Учасника жовтень-листопад 2026 року, у Додатку №1 до Договору червень-липень 2027 року; - улаштування підземного переходу: у пропозиції Учасника листопад-грудень 2026 року, січень-травень 2027 року, у Додатку №1 до Договору травень-вересень 2027 року; - улаштування підлоги: у пропозиції Учасника листопад грудень 2026 року, січень-квітень, вересень-листопад 2027 року, у Додатку №1 до Договору травень-жовтень 2027 року; - опоряджувальні роботи: у пропозиції Учасника жовтень-грудень 2026 року, січень-грудень 2027 року, у Додатку №1 до Договору травень-вересень 2027 року; - водопостачання та каналізація: у пропозиції Учасника жовтень-грудень 2026 року, січень-квітень 2027 року, у Додатку №1 до Договору квітень-червень 2027 року; - монтаж системи опалення, димовидалення та вентиляції: у пропозиції Учасника листопад-грудень 2026 року, січень-квітень 2027 року, у Додатку №1 до Договору травень-вересень 2027 року; - монтаж мереж зв`язку: у пропозиції Учасника січень-квітень 2027 року, у Додатку №1 до Договору липень-вересень 2027 року; - монтаж системи пожежної сигналізації тощо: у пропозиції Учасника січень-квітень 2027 року, у Додатку №1 до Договору липень-жовтень 2027 року; - об`єкт енергетичного господарства (трансформаторна підстанція): у пропозиції Учасника серпень-листопад 2026 року, у Додатку №1 до Договору липень-жовтень 2027 року; - улаштування зовнішніх мереж (теплові мережі, ВК, освітлення): у пропозиції Учасника вересень-грудень 2026 року, січень-червень 2027 року, у Додатку №1 до Договору травень-вересень 2027 року; - улаштування дизель-генератора: у пропозиції Учасника вересень-листопад 2026 року, у Додатку №1 до Договору серпень-жовтень 2027 року. Абзацом 4 пункту 49 Особливостей визначено, що Замовник укладає договір про закупівлю з учасником, який визнаний переможцем процедури закупівлі, відповідно до вимог тендерної документації та тендерної пропозиції переможця процедури закупівлі. Пунктом 18 Особливостей визначено, що умови договору про закупівлю не повинні відрізнятися від змісту тендерної пропозиції переможця процедури закупівлі, у тому числі за результатами електронного аукціону, крім випадків: визначення грошового еквівалента зобов`язання в іноземній валюті; перерахунку ціни в бік зменшення ціни тендерної пропозиції переможця без зменшення обсягів закупівлі; перерахунку ціни та обсягів товарів в бік зменшення за умови необхідності приведення обсягів товарів до кратності упаковки. Отже, умови укладеного договору від 13.02.2026 №1-26 не відповідають умовам тендерної пропозиції переможця ПП «Будівельна фірма «ПРОМТЕКС», чим порушено вимоги абзацу 4 пункту 49 та пункту 18 Особливостей. У той же час, підпунктом 2 пункту 21 Особливостей визначено, що договір про закупівлю є нікчемним у разі укладання договору про закупівлю з порушенням вимог пункту 18 цих Особливостей. Таким чином, відповідно до підпункту 2 пункту 21 Особливостей договір №1-26 від 13.02.2026 є нікчемним, оскільки він укладений з порушенням вимог пункту 18 цих Особливостей.

Відповідно до п.3 розділу ІІ оскаржуваного висновку Відповідачем відповідно до ст.ст. 5, 10 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні», ст. 8 Закону України «Про публічні закупівлі» зобов`язано Позивача здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень шляхом припинення зобов`язань за договором від від 13.02.2026 року № 1-26, та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів.

Відповідно до ст. 8 Закону України «Про публічні закупівлі» визначено, що у разі незгоди замовника з інформацією, викладеною у висновку, він має право оскаржити висновок до суду протягом 10 робочих днів з дня його оприлюднення, про що зазначається в електронній системі закупівель протягом наступного робочого дня з дня оскарження висновку до суду. Замовник зазначає в електронній системі закупівель про відкриття провадження у справі протягом наступного робочого дня з дня отримання інформації про відкриття такого провадження та номер такого провадження.

Проте, надаючи правову оцінку прийнятого висновку про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2026-01-09-002454-а, враховуючи наведені Відповідачем у ньому аргументацію, позивач вважає, що виявлені останнім під час моніторингу порушення вимог пункту 3 частини 2 статті 22 Закону № 922, пунктів 3, 18, 19, 21, 28, 43, підпункту 2 пункту 44, 49 Особливостей здійснення публічних закупівель, ст.5 Рамкової угоди є надуманими та такими, що не відповідає кваліфікації виявлених порушень, висновок Відповідача прийнято без повного та всебічного дослідження проектної документації на об`єкт будівництва, що частиною тендерної документації, у зв`язку із чим висновок про результати моніторингу процедури закупівлі UA -2026 -01-09-002454-а є протиправним, невмотивованим та необґрунтованим, та таким підлягає скасування, у зв`язку з чим позивач звернувся до суду з даним позовом.

З приводу спірних правовідносин суд зазначає наступне.

Відповідно до частини 2 статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Так, спірні правовідносини регулюються нормами Конституції України, Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» від 26.01.1993 №2939-ХІІ, Закону України «Про публічні закупівлі» від 25.12.2015 року № 922-VIII.

Правові та організаційні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні визначає Закон України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» від 26.01.1993 № 2939-XII (далі - Закон № 2939-XII).

У відповідності до частини 1 статті 1 Закону № 2939-XII здійснення державного фінансового контролю забезпечує центральний орган виконавчої влади, уповноважений Кабінетом Міністрів України на реалізацію державної політики у сфері державного фінансового контролю (далі - орган державного фінансового контролю).

Орган державного фінансового контролю у своїй діяльності керується Конституцією України, Бюджетним кодексом України, цим Законом, іншими законодавчими актами, актами Президента України та Кабінету Міністрів України (ч. 2 ст. 1 Закону № 2939-XII).

Згідно із статтею 2 Закону № 2939-XII головними завданнями органу державного фінансового контролю є: здійснення державного фінансового контролю за використанням і збереженням державних фінансових ресурсів, необоротних та інших активів, правильністю визначення потреби в бюджетних коштах та взяттям зобов`язань, ефективним використанням коштів і майна, станом і достовірністю бухгалтерського обліку і фінансової звітності у міністерствах та інших органах виконавчої влади, державних фондах, фондах загальнообов`язкового державного соціального страхування, бюджетних установах і суб`єктах господарювання державного сектору економіки, а також на підприємствах, в установах та організаціях, які отримують (отримували у періоді, який перевіряється) кошти з бюджетів усіх рівнів, державних фондів та фондів загальнообов`язкового державного соціального страхування або використовують (використовували у періоді, який перевіряється) державне чи комунальне майно (далі - підконтрольні установи), за дотриманням бюджетного законодавства, дотриманням законодавства про закупівлі, діяльністю суб`єктів господарської діяльності незалежно від форми власності, які не віднесені законодавством до підконтрольних установ, за судовим рішенням, ухваленим у кримінальному провадженні.

Державний фінансовий контроль забезпечується органом державного фінансового контролю через проведення державного фінансового аудиту, інспектування, перевірки закупівель та моніторингу закупівлі.

Порядок проведення органом державного фінансового контролю державного фінансового аудиту, інспектування установлюється Кабінетом Міністрів України.

Статтею 5 Закону № 2939-XII встановлено, що контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України "Про публічні закупівлі", проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування.

Порядок та підстави проведення органом державного фінансового контролю перевірок закупівель встановлюється Кабінетом Міністрів України.

Перевірка закупівель у замовників проводиться за місцезнаходженням юридичної особи, що перевіряється, чи за місцем розташування об`єкта права власності, щодо якого проводиться перевірка, і полягає у документальному та фактичному аналізі дотримання замовником законодавства про закупівлі. Результати перевірки закупівель викладаються в акті перевірки закупівель.

Моніторинг закупівлі здійснюється за місцезнаходженням органу державного фінансового контролю.

В свою чергу, правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави та територіальної громади визначає Закон України «Про публічні закупівлі» від 25 грудня 2015 року №922-VIII (далі - Закон №922), метою якого є забезпечення ефективного та прозорого здійснення закупівель, створення конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, запобігання проявам корупції у цій сфері, розвиток добросовісної конкуренції.

Водночас постановою Кабінету Міністрів України від 12.10.2022 року № 1178 затверджено особливості здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України Про публічні закупівлі, на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування (далі - Особливості здійснення публічних закупівель).

Відповідно до пункту 14 частини 1 статті 1 Закону №922-VIII моніторинг процедури закупівлі - аналіз дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель під час проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та протягом його дії з метою запобігання порушенням законодавства у сфері публічних закупівель.

Уповноважений орган здійснює регулювання та реалізує державну політику у сфері закупівель у межах повноважень, визначених цим Законом (ч. 1 ст. 7 Закону №922-VIII).

Відповідно до частини 1 статті 8 Закону №922-VIII моніторинг процедури закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його міжрегіональні територіальні органи (далі - органи державного фінансового контролю).

Моніторинг процедури закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та його дії.

Моніторинг процедури закупівлі не проводиться на відповідність тендерної документації вимогам частини четвертої статті 22 цього Закону.

Моніторинг процедур закупівель здійснюється також щодо процедур закупівель, особливості яких передбачені у законах, що визначені у частинах восьмій та дев`ятій статті 3 цього Закону.

Згідно із частиною 2 статті 8 Закону №922-VIII рішення про початок моніторингу процедури закупівлі приймає керівник органу державного фінансового контролю або його заступник (або уповноважена керівником особа) за наявності однієї або декількох із таких підстав: 1) дані автоматичних індикаторів ризиків; 2) інформація, отримана від органів державної влади, народних депутатів України, органів місцевого самоврядування, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель; 3) повідомлення в засобах масової інформації, що містять відомості про наявність ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель; 4) виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель; 5) інформація, отримана від громадських об`єднань, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявлених за результатами громадського контролю у сфері публічних закупівель відповідно до статті 7 цього Закону.

Для аналізу даних, що свідчать про ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, може використовуватися: інформація, оприлюднена в електронній системі закупівель; інформація, що міститься в єдиних державних реєстрах; інформація в базах даних, відкритих для доступу центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.

За правилами визначеними частинами 3-11, 19 статті 8 Закону №922-VIII повідомлення про прийняття рішення про початок моніторингу процедури закупівлі орган державного фінансового контролю оприлюднює в електронній системі закупівель протягом двох робочих днів з дня прийняття такого рішення із зазначенням унікального номера оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєного електронною системою закупівель, та/або унікального номера повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі, а також опису підстав для здійснення моніторингу процедури закупівлі.

Повідомлення про початок моніторингу процедури закупівлі не зупиняє проведення процедур закупівель, визначених цим Законом.

Строк здійснення моніторингу процедури закупівлі не може перевищувати 15 робочих днів з наступного робочого дня від дати оприлюднення повідомлення про початок моніторингу процедури закупівлі в електронній системі закупівель.

Протягом строку проведення моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю, відповідальна за проведення моніторингу процедури закупівель, має право через електронну систему закупівель запитувати у замовника пояснення (інформацію, документи) щодо прийнятих рішень та/або вчинених дій чи бездіяльності, які є предметом дослідження в рамках моніторингу процедури закупівлі. Усі такі запити про надання пояснень автоматично оприлюднюються електронною системою закупівель. Замовник протягом трьох робочих днів з дня оприлюднення запиту про надання пояснень щодо прийнятих рішень та/або вчинених дій чи бездіяльності, які є предметом дослідження в рамках моніторингу процедури закупівлі, повинен надати відповідні пояснення (інформацію, документи) через електронну систему закупівель

Замовник у межах строку здійснення моніторингу процедури закупівлі має право з власної ініціативи надавати пояснення щодо прийнятих рішень та/або вчинених дій чи бездіяльності, які є предметом дослідження в рамках моніторингу процедури закупівлі.

За результатами моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу процедури закупівлі (далі - висновок), що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.

У висновку обов`язково зазначаються: 1) найменування, місцезнаходження та ідентифікаційний код замовника в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, щодо якого здійснювався моніторинг процедури закупівлі; 2) назва предмета закупівлі із зазначенням коду за Єдиним закупівельним словником (у разі поділу на лоти такі відомості повинні зазначатися щодо кожного лота) та назви відповідних класифікаторів предмета закупівлі і частин предмета закупівлі (лотів) (за наявності) та його очікувана вартість; 3) унікальний номер оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєний електронною системою закупівель, та/або унікальний номер повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі; 4) опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого за результатами моніторингу процедури закупівлі; 5) зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.

У висновку може зазначатися додаткова інформація, визначена органом державного фінансового контролю.

Якщо за результатами моніторингу процедури закупівлі не виявлено порушень законодавства у сфері публічних закупівель, у висновку зазначається інформація про відсутність порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.

Якщо під час моніторингу, за результатами якого виявлено ознаки порушення законодавства у сфері публічних закупівель, було відмінено тендер чи визнано його таким, що не відбувся, орган державного фінансового контролю зазначає опис порушення без зобов`язання щодо усунення такого порушення.

Якщо за результатами моніторингу процедури закупівлі виявлено ознаки порушення законодавства, вжиття заходів щодо яких не належить до компетенції органу державного фінансового контролю, про це письмово повідомляються відповідні державні органи.

Замовник має право протягом трьох робочих днів з дня оприлюднення висновку одноразово звернутися до органу державного фінансового контролю за роз`ясненням змісту висновку та його зобов`язань, визначених у висновку.

Протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення органом державного фінансового контролю висновку замовник оприлюднює через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявлених порушень.

У разі підтвердження органом державного фінансового контролю факту усунення замовником порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, про що цей орган зазначає в електронній системі закупівель протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення замовником відповідної інформації в електронній системі закупівель, службова (посадова) особа замовника та/або уповноважена особа замовника не притягається до адміністративної відповідальності за порушення законодавства у сфері закупівель з порушень, що були усунуті замовником відповідно до висновку.

У разі незгоди замовника з інформацією, викладеною у висновку, він має право оскаржити висновок до суду протягом 10 робочих днів з дня його оприлюднення, про що зазначається в електронній системі закупівель протягом наступного робочого дня з дня оскарження висновку до суду. Замовник зазначає в електронній системі закупівель про відкриття провадження у справі протягом наступного робочого дня з дня отримання інформації про відкриття такого провадження та номер такого провадження.

Якщо замовник не усунув визначене у висновку порушення, що призвело до невиконання ним вимог, передбачених цим Законом, а також висновок не оскаржено до суду, орган державного фінансового контролю після закінчення строку на оскарження до суду, визначеного у частині десятій цієї статті, за результатами моніторингу вчиняє дії щодо притягнення до адміністративної відповідальності за порушення законодавства у сфері публічних закупівель. Номер протоколу зазначається в електронній системі закупівель наступного робочого дня з дня складання протоколу, а також зазначаються дата та номер відкриття провадження у справі протягом наступного робочого дня з дня отримання інформації про відкриття такого провадження.

Згідно із пунктом 31 частини 1 статті 1 Закону №922-VIII тендерна документація - документація щодо умов проведення тендеру, що розробляється та затверджується замовником і оприлюднюється для вільного доступу в електронній системі закупівель.

Пунктом 22 частини 1 вказаної статті Закону№922-VIII Закону вказано, що тендерна пропозиція - пропозиція щодо предмета закупівлі або його частини (лота), яку учасник процедури закупівлі подає замовнику відповідно до вимог тендерної документації.

Стаття 16 Закону №922-VIII встановлені законодавцем кваліфікаційні критерії процедури закупівлі, зокрема ч.1 визначено, що замовник вимагає від учасників процедури закупівлі подання ними документально підтвердженої інформації про їх відповідність кваліфікаційним критеріям.

Відповідно до ч. 1 ст. 22 Закону №922-VIII визначено, що тендерна документація безоплатно оприлюднюється замовником разом з оголошенням про проведення конкурентних процедур закупівель в електронній системі закупівель для загального доступу шляхом заповнення полів в електронній системі закупівель. Тендерна документація не є об`єктом авторського права та/або суміжних прав.

Відповідно до ч. 2 ст. 22 Закону №922-VIII передбачено, що у тендерній документації зазначаються такі відомості:

1) інструкція з підготовки тендерних пропозицій;

2) один або декілька кваліфікаційних критеріїв відповідно до статті 16 цього Закону, підстави, встановлені статтею 17 цього Закону, та інформація про спосіб підтвердження відповідності учасників установленим критеріям і вимогам згідно із законодавством. Замовник не вимагає документального підтвердження інформації про відповідність підставам, встановленим статтею 17 цього Закону, у разі якщо така інформація є публічною, що оприлюднена у формі відкритих даних згідно із Законом України "Про доступ до публічної інформації", та/або міститься у відкритих єдиних державних реєстрах, доступ до яких є вільним;

3)інформація про необхідні технічні, якісні та кількісні характеристики предмета закупівлі, у тому числі відповідну технічну специфікацію (у разі потреби - плани, креслення, малюнки чи опис предмета закупівлі). Технічні, якісні характеристики предмета закупівлі та технічні специфікації до предмета закупівлі повинні визначатися замовником з урахуванням вимог, визначених частиною четвертою статті 5 цього Закону;

4) інформація про маркування, протоколи випробувань або сертифікати, що підтверджують відповідність предмета закупівлі встановленим замовником вимогам (у разі потреби);

5) кількість товару та місце його поставки;

6) місце, де повинні бути виконані роботи чи надані послуги, їх обсяги;

7) строки поставки товарів, виконання робіт, надання послуг;

8) проект договору про закупівлю з обов`язковим зазначенням порядку змін його умов;

9) опис окремої частини або частин предмета закупівлі (лота), щодо яких можуть бути подані тендерні пропозиції, у разі якщо учасникам дозволяється подати тендерні пропозиції стосовно частини предмета закупівлі (лота). Замовник може передбачити можливість укладення одного договору про закупівлю з одним і тим самим учасником у разі визначення його переможцем за кількома лотами;

10) перелік критеріїв оцінки та методика оцінки тендерних пропозицій із зазначенням питомої ваги кожного критерію;

11) строк дії тендерної пропозиції, протягом якого тендерні пропозиції вважаються дійсними, але не менше 90 днів із дати кінцевого строку подання тендерних пропозицій;

12) валюта, у якій повинна бути зазначена ціна тендерної пропозиції;

13) мова (мови), якою (якими) повинні бути складені тендерні пропозиції;

14) кінцевий строк подання тендерних пропозицій;

15) розмір та умови надання забезпечення тендерних пропозицій (якщо замовник вимагає його надати);

16) розмір, вид, строк та умови надання, повернення та неповернення забезпечення виконання договору про закупівлю (якщо замовник вимагає таке забезпечення надати);

17) прізвище, ім`я та по батькові, посада та електронна адреса однієї чи кількох посадових осіб замовника, уповноважених здійснювати зв`язок з учасниками;

18) вимога про зазначення учасником у тендерній пропозиції інформації (повне найменування та місцезнаходження) щодо кожного суб`єкта господарювання, якого учасник планує залучати до виконання робіт чи послуг як субпідрядника/співвиконавця в обсязі не менше 20 відсотків від вартості договору про закупівлю - у разі закупівлі робіт або послуг;

19) опис та приклади формальних (несуттєвих) помилок, допущення яких учасниками не призведе до відхилення їх тендерних пропозицій. Формальними (несуттєвими) вважаються помилки, що пов`язані з оформленням тендерної пропозиції та не впливають на зміст тендерної пропозиції, а саме - технічні помилки та описки.

Частиною 3 ст.22 Закону №922-VIII визначено, що тендерна документація може містити іншу інформацію, вимоги щодо наявності якої передбачені законодавством та яку замовник вважає за необхідне включити до тендерної документації.

Відповідно до Закону України №922-VIII договір про закупівлю - господарський договір, що укладається між замовником і учасником за результатами проведення процедури закупівлі/спрощеної закупівлі та передбачає платне надання послуг, виконання робіт або придбання товару.

Відповідно до ч. 1 ст. 41 Закону №922-VIII визначено, що договір про закупівлю укладається відповідно до норм Цивільного та Господарського кодексів України з урахуванням особливостей, визначених цим Законом.

Невід`ємними додатками до договору про закупівлю послуг з поточного ремонту, робіт з нового будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту об`єкта будівництва є документи, що містять інформацію про ціни на матеріальні ресурси.

Невід`ємними додатками до договору про закупівлю послуг з поточного ремонту з розробленням проектної документації, робіт з будівництва об`єктів з розробленням проектної документації є документи, що містять інформацію про ціни на матеріальні ресурси, що долучаються після складання договірної ціни, уточненої (узгодженої) відповідно до затвердженої проектної документації (затвердження проектної документації є обов`язковим, якщо це передбачено законодавством).

У документах, що містять інформацію про ціни на матеріальні ресурси, обов`язково має зазначатися така інформація: найменування матеріального ресурсу (з характеристиками), одиниця його виміру, кількість, відпускна ціна, а також вартість транспортування та заготівельно-складські витрати, а також країна походження товару щодо кожної номенклатурної позиції. Такі документи можуть містити іншу інформацію.

Відповідно до ч. 4. ст. 41 Закону №922-VIII визначено, що умови договору про закупівлю не повинні відрізнятися від змісту тендерної пропозиції/пропозиції за результатами електронного аукціону (у тому числі ціни за одиницю товару) переможця процедури закупівлі/спрощеної закупівлі або узгодженої ціни пропозиції учасника у разі застосування переговорної процедури, крім випадків визначення грошового еквівалента зобов`язання в іноземній валюті та/або випадків перерахунку ціни за результатами електронного аукціону в бік зменшення ціни тендерної пропозиції/пропозиції учасника без зменшення обсягів закупівлі.

Відповідно до ч. 5 ст. 41 Закону №922-VIII визначено, що істотні умови договору про закупівлю не можуть змінюватися після його підписання до виконання зобов`язань сторонами в повному обсязі, крім випадків: 1) зменшення обсягів закупівлі, зокрема з урахуванням фактичного обсягу видатків замовника; 2) збільшення ціни за одиницю товару до 10 відсотків пропорційно збільшенню ціни такого товару на ринку у разі коливання ціни такого товару на ринку за умови, що така зміна не призведе до збільшення суми, визначеної в договорі про закупівлю, - не частіше ніж один раз на 90 днів з моменту підписання договору про закупівлю/внесення змін до такого договору щодо збільшення ціни за одиницю товару. Обмеження щодо строків зміни ціни за одиницю товару не застосовується у випадках зміни умов договору про закупівлю бензину та дизельного пального, природного газу та електричної енергії; 3) покращення якості предмета закупівлі, за умови що таке покращення не призведе до збільшення суми, визначеної в договорі про закупівлю; 4) продовження строку дії договору про закупівлю та строку виконання зобов`язань щодо передачі товару, виконання робіт, надання послуг у разі виникнення документально підтверджених об`єктивних обставин, що спричинили таке продовження, у тому числі обставин непереборної сили, затримки фінансування витрат замовника, за умови що такі зміни не призведуть до збільшення суми, визначеної в договорі про закупівлю; 5) погодження зміни ціни в договорі про закупівлю в бік зменшення (без зміни кількості (обсягу) та якості товарів, робіт і послуг), у тому числі у разі коливання ціни товару на ринку; 6) зміни ціни в договорі про закупівлю у зв`язку зі зміною ставок податків і зборів та/або зміною умов щодо надання пільг з оподаткування - пропорційно до зміни таких ставок та/або пільг з оподаткування;) зміни встановленого згідно із законодавством органами державної статистики індексу споживчих цін, зміни курсу іноземної валюти, зміни біржових котирувань або показників Platts, ARGUS регульованих цін (тарифів) і нормативів, що застосовуються в договорі про закупівлю, у разі встановлення в договорі про закупівлю порядку зміни ціни; 8) зміни умов у зв`язку із застосуванням положень частини шостої цієї статті.

Відповідно до ч. 7 Закону №922-VIII передбачено, що замовник обов`язково оприлюднює повідомлення про внесення змін до договору про закупівлю та/або про ціни на матеріальні ресурси у разі:

1) внесення змін до істотних умов договору про закупівлю у випадках, передбачених частиною п`ятою цієї статті;

2) складання договірної ціни, уточненої відповідно до затвердженої проектної документації до договору про закупівлю, зазначеного в абзаці третьому частини першої цієї статті.

Згідно із ч. 8 Закону №922-VIII визначено, що повідомлення про внесення змін до договору про закупівлю та/або щодо цін на матеріальні ресурси повинно містити таку інформацію, зокрема опис змін, що внесені до істотних умов договору та/або щодо цін на матеріальні ресурси.

Відповідно до ч. 1 ст. 43 Закону №922-VIII визначено, що законом встановлено вичерпаний перелік підстав, за якими договір про закупівлю є нікчемним, зокрема: 1) якщо замовник уклав договір про закупівлю до/без проведення процедури закупівлі/спрощеної закупівлі згідно з вимогами цього Закону; 2) укладення договору з порушенням вимог частини четвертої статті 41 цього Закону; 3) укладення договору в період оскарження процедури закупівлі відповідно до статті 18 цього Закону; 4) укладення договору з порушенням строків, передбачених частинами п`ятою і шостою статті 33 та частиною сьомою статті 40 цього Закону, крім випадків зупинення перебігу строків у зв`язку з розглядом скарги органом оскарження відповідно до статті 18 цього Закону; 5) якщо назва предмета закупівлі із зазначенням коду за Єдиним закупівельним словником не відповідає товарам, роботам чи послугам, що фактично закуплені замовником.

Пунктом 3 Особливостей здійснення публічних закупівель визначено, що замовники, що зобов`язані здійснювати публічні закупівлі товарів, робіт і послуг відповідно до Закону України «Про публічні закупівлі», проводять закупівлі з урахуванням цих особливостей та з дотриманням принципів здійснення публічних закупівель, визначених Законом.

Так, пунктом 17 Особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України «Про публічні закупівлі», на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 12.10.2022 № 1178 визначено, що договір про закупівлю за результатами проведеної закупівлі згідно з пунктами 10, 13, 80, 86, 88, 89, 91 цих особливостей укладається відповідно до Цивільного кодексу України з урахуванням положень статті 41 Закону, крім частин другої - п`ятої, сьомої - дев`ятої статті 41 Закону, та цих особливостей.

Згідно із п. 18 Особливостей здійснення публічних закупівель визначено, що умови договору про закупівлю не повинні відрізнятися від змісту тендерної пропозиції переможця процедури закупівлі, у тому числі за результатами електронного аукціону, крім випадків:

- визначення грошового еквівалента зобов`язання в іноземній валюті;

- перерахунку ціни в бік зменшення ціни тендерної пропозиції переможця без зменшення обсягів закупівлі;

- перерахунку ціни та обсягів товарів в бік зменшення за умови необхідності приведення обсягів товарів до кратності упаковки.

Пунктом 19 Особливостей здійснення публічних закупівель визначено, що істотні умови договору про закупівлю, укладеного відповідно до пунктів 10, 13 (крім підпунктів 13, 15 та 26 пункту 13 цих особливостей, крім договору про закупівлю, зазначеного в абзацах другому, третьому частини першої статті 41 Закону), 80, 86, 88, 89, 91 цих особливостей, не можуть змінюватися після його підписання до виконання зобов`язань сторонами в повному обсязі, крім випадків:

Також, п. 21 Особливості здійснення публічних закупівель визначено, що договір про закупівлю є нікчемним у разі: укладення договору про закупівлю з порушенням вимог пункту 18 цих особливостей.

Аналіз наведених норм дає підстави для висновку, що договір про закупівлю за результатами проведеної закупівлі укладається відповідно до Цивільного кодексу України з урахуванням положень статті 41 Закону, при цьому законом встановлено обмеження щодо внесення змін до істотних умов договору про закупівлю після його підписання, водночас обмежень щодо внесення змін до неістотних умов договору про закупівлю законодавство не містить.

Також, пунктом 31 Особливостей здійснення публічних закупівель визначено, що тендерні пропозиції подаються відповідно до порядку, визначеного статтею 26 Закону, крім положень частин першої, четвертої, шостої та сьомої статті 26 Закону.

Тендерна пропозиція подається в електронній формі через електронну систему закупівель шляхом заповнення електронних форм з окремими полями, у яких зазначається інформація про ціну, інші критерії оцінки (у разі їх встановлення замовником), інформація від учасника процедури закупівлі про його відповідність кваліфікаційним (кваліфікаційному) критеріям (у разі їх (його) встановлення, наявність/відсутність підстав, установлених у пункті 47 цих особливостей і в тендерній документації, та шляхом завантаження необхідних документів, що вимагаються замовником у тендерній документації.

Відповідно до 43 Особливостей здійснення публічних закупівель визначено, якщо замовником під час розгляду тендерної пропозиції учасника процедури закупівлі виявлено невідповідності в інформації та/або документах, що подані учасником процедури закупівлі у тендерній пропозиції та/або подання яких передбачалося тендерною документацією, він розміщує у строк, який не може бути меншим, ніж два робочі дні до закінчення строку розгляду тендерних пропозицій, повідомлення з вимогою про усунення таких невідповідностей в електронній системі закупівель.

Під невідповідністю в інформації та/або документах, що подані учасником процедури закупівлі у складі тендерної пропозиції та/або подання яких вимагається тендерною документацією, розуміється у тому числі відсутність у складі тендерної пропозиції інформації та/або документів, подання яких передбачається тендерною документацією (крім випадків відсутності забезпечення тендерної пропозиції, якщо таке забезпечення вимагалося замовником, та/або відсутності інформації (та/або документів) про технічні та якісні характеристики предмета закупівлі, що пропонується учасником процедури в його тендерній пропозиції). Невідповідністю в інформації та/або документах, які надаються учасником процедури закупівлі на виконання вимог технічної специфікації до предмета закупівлі, вважаються помилки, виправлення яких не призводить до зміни предмета закупівлі, запропонованого учасником процедури закупівлі у складі його тендерної пропозиції, найменування товару, марки, моделі тощо.

Системний аналіз положень Особливостей дає підстави дійти висновку, що саме встановлення невідповідності у інформації та/або документах, що підтверджують відповідність учасника процедури закупівлі кваліфікаційним критеріям відповідно до статті 16 цього Закону, є підставою для надання замовником цьому учаснику процедури закупівлі строку на усунення таких невідповідностей.

Відповідно до п.44. Особливостей здійснення публічних закупівель визначено, що замовник відхиляє тендерну пропозицію із зазначенням аргументації в електронній системі закупівель у разі, коли учасник процедури закупівлі, зокрема: - підпадає під підстави, встановлені пунктом 47 цих особливостей; - зазначив у тендерній пропозиції недостовірну інформацію, що є суттєвою для визначення результатів відкритих торгів, яку замовником виявлено згідно з абзацом першим пункту 42 цих особливостей; - не надав забезпечення тендерної пропозиції, якщо таке забезпечення вимагалося замовником; - не виправив виявлені замовником після розкриття тендерних пропозицій невідповідності в інформації та/або документах, що подані ним у складі своєї тендерної пропозиції, та/або змінив предмет закупівлі (його найменування, марку, модель тощо) під час виправлення виявлених замовником невідповідностей, протягом 24 годин з моменту розміщення замовником в електронній системі закупівель повідомлення з вимогою про усунення таких невідповідностей; - не надав обґрунтування аномально низької ціни тендерної пропозиції протягом строку, визначеного абзацом першим частини чотирнадцятої статті 29 Закону/абзацом дев`ятим пункту 37 цих особливостей; - визначив конфіденційною інформацію, що не може бути визначена як конфіденційна відповідно до вимог пункту 40 цих особливостей;

Щодо виявленого відповідачем під час моніторингу процедури закупівлі UA-2026-01-09-002454-а пункту 3 частини 2 ст. 22 Закону №922-VIII, п.3, 28 Особливостей, зокрема складання тендерної документації Замовником без виконання вимог п.5.1 Кошторисних норм України «Настанова з визначенням вартості будівництва», затверджених наказом Мінрегіону від 01.11.2021 № 281 (далі - Настанова №281) в частині надання Замовником відомостей ресурсів або затвердженої проектної документації слід зазначити наступне.

Як свідчить зміст складеного Відповідачем висновку про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2026-01-09-002454-а, останній із посиланням на п.5.1 Настанови №281 зазначає, що згідно з пунктом 5.1. Настанови №281, ціна пропозиції учасника процедури закупівлі (договірна ціна) розраховується на підставі нормативної потреби в трудових і матеріально технічних ресурсах, необхідних для здійснення проектних рішень по об`єкту будівництва, та поточних цін на них або з використанням укрупнених показників вартості робіт, обсяги та види яких передбачені затвердженою проектною документацією. Разом з цим, пунктом 5.1. Настанови №281 визначено, що для розрахунку ціни пропозиції учасника процедури закупівлі (договірної ціни) замовник надає відомість обсягів робіт, відомість ресурсів до неї без цін або затверджену проектну документацію. Так, в Додатку 4 «Технічне завдання» до тендерної документації Замовником відображені види та обсяги робіт, які необхідно виконати. Проте, в тендерній документації Замовника відсутня відомість ресурсів або затверджена проектна документація.

На підставі наведеного, Відповідач дійшов висновку про порушення Позивачем пункту 3 частини 2 ст.22 Закону №922-VIII, п.3, 28 Особливостей в частині складання тендерної документації за відсутності відомостей ресурсів або затвердженої документації, наслідком чого Замовник зобов`язаний здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень шляхом припинення зобов`язань за договором про закупівля від 13.02.2026 року №1- 26.

Однак, Позивач з вищенаведеним висновком Відповідача категорично не погоджується та вважає, що останнім в рамках проведення моніторингу не було всебічно та повно надано правової оцінки матеріалам тендерної документації та пропозиції, у складі якої міститься акт ознайомлення учасником закупівлі ПП «Будівельна фірма «Промтекс» з проектною документацією Об`єкта закупівлі, у зв`язку із чим виявлене Відповідачем, нібито, порушення в частині не виконання вимог пункту 5.1. Настанови №281 у розрізі не надання Замовником відомості ресурсів або затвердженої проектної документації є хибним та не відповідає пункту 3 частини 2 ст. 22 Закону України №922-VIII, п.3, 28 Особливостей здійснення публічних закупівель.

Зокрема, в контексті встановленого Відповідачем пункту 3 частини 2 ст. 22 Закону України №922-VIII, п.3, 28 Особливостей здійснення публічних закупівель у ході моніторингу останній не надав належної правової оцінки таким фактам, як:

- поперше, Позивачем в порядку пункту 5.1. Настанови №281 для розрахунку ціни пропозиції учасника процедури закупівлі (договірної ціни) надано учаснику закупівлі ПП «Будівельна фірма» проектну документацію, про свідчить наявний у складі тендерної пропозиції підписаний між замовником та учасником акт ознайомлення з проектною документацією:

- подруге, тендерна документація Замовника містить опис встановлених ст. 22 Закону №922 характеристик предмета закупівлі (технічні, якісні та кількісна), у тому числі відповідну технічну специфікацію.

Вищенаведені доводи позивача підтверджуються наступним.

Метою Закону №922-VIII є забезпечення ефективного та прозорого здійснення закупівель, створення конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, запобігання проявам корупції у цій сфері, розвиток добросовісної конкуренції.

Пунктом 3 Особливостей здійснення публічних закупівель визначено, що на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування, замовники, що зобов`язані здійснювати публічні закупівлі товарів, робіт і послуг відповідно до Закону, проводять закупівлі відповідно до Закону з урахуванням Особливостей здійснення публічних закупівель.

Відповідно до п.28 Особливостей здійснення публічних закупівель визначено, що тендерна документація формується замовником відповідно до вимог статті 22 Закону з урахуванням цих особливостей.

Вищенаведеним пунктом Особливостей здійснення публічних закупівель визначено, що у тендерній документації зазначаються: один або кілька кваліфікаційних критеріїв відповідно до статті 16 Закону з урахуванням положень цих особливостей та інформація про спосіб підтвердження відповідності учасників процедури закупівлі установленим критеріям і вимогам згідно із законодавством.

Відповідно до ч. 1 ст. 16 Закону №922-VIII визначено, що Замовник вимагає від учасників процедури закупівлі подання ними документально підтвердженої інформації про їх відповідність кваліфікаційним критеріям. Відповідно до ч. 2 ст. 16 вказаного Закону визначено, що замовник установлює один або декілька з таких кваліфікаційних критеріїв, зокрема, наявність в учасника процедури закупівлі обладнання, матеріально-технічної бази та технологій; наявність в учасника процедури закупівлі працівників відповідної кваліфікації, які мають необхідні знання та досвід; наявність документально підтвердженого досвіду виконання аналогічного (аналогічних) за предметом закупівлі договору (договорів); наявність фінансової спроможності, яка підтверджується фінансовою звітністю.

Відповідно до ч. 1 ст.22 Закону України №922-VIII визначено, що тендерна документація безоплатно оприлюднюється замовником разом з оголошенням про проведення конкурентних процедур закупівель в електронній системі закупівель для загального доступу шляхом заповнення полів в електронній системі закупівель. Тендерна документація не є об`єктом авторського права та/або суміжних прав.

Відповідно до п. 3 ч. 2 ст. 22 Закону України №922-VIII визначено, що у тендерній документації зазначаються такі відомості, зокрема інформація про необхідні технічні, якісні та кількісні характеристики предмета закупівлі, у тому числі відповідну технічну специфікацію (у разі потреби - плани, креслення, малюнки чи опис предмета закупівлі). Технічні, якісні характеристики предмета закупівлі та технічні специфікації до предмета закупівлі повинні визначатися замовником з урахуванням вимог, визначених частиною четвертою статті 5 цього Закону.

Згідно з підпунктом 1.7 пункту 1 розділу ІІІ «Інструкція з підготовки тендерної пропозиції» тендерної документації Замовника, останнім встановлено, що ціна тендерної пропозиції (договірна ціна є динамічною) Учасника повинна бути розрахована відповідно до Кошторисних норм України «Настанова з визначення вартості будівництва». Ціна тендерної пропозиції, за яку Учасник згоден виконати замовлення, розраховується, виходячи з обсягів робіт на підставі нормативної потреби в трудових і матеріально-технічних ресурсах, необхідних для здійснення проектних рішень по об`єкту замовлення та поточних цін на них. У ціні пропозиції Учасник визначає вартість усіх запропонованих до виконання підрядних робіт з урахуванням робіт, що виконуються субпідрядними організаціями. Ціну пропозиції слід визначати відповідно до вимог проекту щодо термінів закінчення робіт, технології виконання робіт, використання конкретних матеріалів і конструкцій, якості будівельно-монтажних робіт, а також з дотриманням діючих норм і правил виконання будівельномонтажних робіт, технічною експлуатацією будівельної техніки і безпечних умов праці.

Відповідно до п.6 Розділу ІІІ «Інструкція з підготовки тендерної пропозиції» замовником встановлено, що учасники процедури закупівлі повинні надати у складі тендерних пропозицій інформацію та документи, які підтверджують відповідність тендерної пропозиції учасника технічним, якісним, кількісним та іншим вимогам до предмета закупівлі, установленим замовником у Додатку 4 до Тендерної документації. Інформація про відповідність запропонованої пропозиції технічним вимогам повинна бути підтверджена наступними документами зазначеними у Додатку 2 до Тендерної документації.

Так, у Додатку 4 до Тендерної документації Позивач чітко описав предмет закупівлі, включаючи його технічні, кількісні та якісні характеристики, технічні вимоги відповідають опису предмету закупівлі та включають необхідні характеристики згідно з п. 3 ч. 2 ст. 22 Закону №922.

Питання визначення вартості об`єкта будівництва при складанні ціни пропозиції учасника процедури закупівлі (договірної ціни) врегульовано розділом V Настанови з визначення вартості будівництва, затвердженої наказом Міністерства розвитку громад та територій України 01.11.2021 року №281 (далі - Настанова №281).

Відповідно до пункту 1.1 Настанова № 281, вона визначає основні правила застосування кошторисних норм та нормативів з ціноутворення у будівництві для визначення вартості нового будівництва, реконструкції, капітального ремонту будинків, будівель і споруд будь-якого призначення, їх комплексів та частин, лінійних об`єктів інженерно-транспортної інфраструктури, а також реставрації пам`яток архітектури та містобудування (далі будівництво), Настанова є обов`язковою для визначення вартості будівництва об`єктів, що споруджуються із залученням бюджетних коштів, коштів державних і комунальних підприємств, установ та організацій, а також кредитів, наданих під державні гарантії.

Згідно п.5.1 Настанови №281 ціна пропозиції учасника процедури закупівлі (договірна ціна) розраховується на підставі нормативної потреби в трудових і матеріально-технічних ресурсах, необхідних для здійснення проектних рішень по об`єкту будівництва, та поточних цін на них або з використанням укрупнених показників вартості робіт, обсяги та види яких передбачені затвердженою проектною документацією.

Для розрахунку ціни пропозиції учасника процедури закупівлі (договірної ціни) замовник надає відомість обсягів робіт, відомість ресурсів до неї без цін або затверджену проектну документацію. За рішенням замовника відомість обсягів робіт може бути складена за міжнародною системою вимірювання, визначеною Замовником.

Ціна пропозиції учасника процедури закупівлі (договірна ціна) формується на підставі вартості будівельних робіт, до складу якої включаються прямі, загальновиробничі та інші витрати на будівництво об`єкта, прибуток, кошти на покриття адміністративних витрат будівельних організацій, кошти на покриття ризиків у випадках, передбачених у пункті 4.40 цієї Настанови, кошти на покриття додаткових витрат, пов`язаних з інфляційними процесами, кошти на сплату податків, зборів, обов`язкових платежів.

Предметом закупівлі є "Реконструкція будівлі Комунального некомерційного підприємства Харківської обласної ради "ОБЛАСНА ДИТЯЧА КЛІНІЧНА ЛІКАРНЯ" з прибудовою захисної споруди цивільного захисту, розташованої за адресою: Харківська область, місто Харків, вулиця Клочківська, будинок 337А "(код ДК 021:20-7 "Будівельні роботи та поточний ремонт", що є складною інженерною конструкцією. Замовником в складі тендерної документації (додаток 4) надано перелік видів робіт з обсягами (технічні вимоги), що дозволяє учаснику прийняти рішення щодо участі у закупівлі.

Ураховуючи вище викладене з урахуванням вимог пункту 5.32 Настанови з визначення вартості будівництва, замовником у Тендерній документації встановлена вимога щодо ознайомлення з проектною документацією з метою визначення ціни пропозиції учасника процедури закупівлі (договірна ціна) детального обсягу виконання робіт.

Так, відповідно до п.4.4. п.4 додатку 2 тендерної документації визначено, що обов`язковою умовою участі в процедурі закупівлі є ознайомлення учасника з проектною документацією для визначення детального обсягу виконання робіт та подання тендерної пропозиції. Ознайомлення з проектною документацією здійснюється уповноваженими на це представниками учасника без ідентифікації назви учасника. При цьому уповноважена(і) особа(и), яка здійснює ознайомлення з проектною документацією, повинна пред`явити представнику замовника документ, що посвідчує таку особу, та документ про вищу будівельну освіту. Факт ознайомлення з проектною документацією підтверджується актом із обов`язковим зазначенням назви об`єкту, ПІБ уповноважених представників замовника та учасника. Сканкопія акту надається у складі тендерної пропозиції.

Водночас Законом № 922 не визначено чіткого переліку документів, які повинен вимагати Замовник від учасників процедури закупівлі, а отже, обов`язок надання того чи іншого документа учасниками процедури закупівлі (у тому чисті й у частині складання відповідних документів та відображення інформації в них) установлюється Замовником самостійно.

Отже, саме Замовник визначає для себе необхідний перелік вимог, які є для нього суттєвими та наявність яких повинні підтвердити учасники, які виявили намір взяти участь у закупівлі, що дозволить Замовнику провести належну оцінку тендерних пропозицій учасників відповідно до вимог Закону № 922.

Як свідчить п.4.4. п.4 додатку 2 тендерної документації Замовник визначив для себе порядок надання учасникам тендеру проектної документації з метою прийняття останнім рішення щодо участі у закупівлі останніми, зокрема, обов`язковою умовою участі в процедурі закупівлі є ознайомлення учасниками з проектною документацією для визначення вартості ціни пропозиції у складі тендерної пропозиції, а також з метою визначення до вимог проекту щодо термінів закінчення робіт, технології виконання робіт, використання конкретних матеріалів і конструкцій, якості будівельно-монтажних робіт, а також з дотриманням діючих норм і правил виконання будівельно-монтажних робіт, технічною експлуатацією будівельної техніки і безпечних умов праці.

Як свідчать завантажені в електронній системі закупівель учасником пропозиції ПП «Будівельна фірма «Промтекс» документи тендерної пропозиції, 15.01.2026 учасником закупівлі здійснено ознайомлення з проектною документацією по об`єкту: «Реконструкція будівлі Комунального некомерційного підприємства Харківської обласної ради "ОБЛАСНА ДИТЯЧА КЛІНІЧНА ЛІКАРНЯ" з прибудовою захисної споруди цивільного захисту, розташованої за адресою: Харківська область, місто Харків, вулиця Клочківська, будинок 337A», (UA-2026-01-09-002454-а) для визначення детального обсягу виконання робіт та подання тендерної пропозиції, про що свідчить підписаний між сторонами у складі тендерної пропозиції акт ознайомлення з проектною документацією від 15.01.2026.

У ході проведення моніторингу Позивач акцентував увагу Відповідача щодо наявності Акту ознайомлення учасником з проектною документацією від 15.01.2026 шляхом надання пояснень на запит останнього, проте Відповідач не надав належної правової оцінки цьому факту, внаслідок чого ухвалив на думку позивача невмотивований та необґрунтований оскаржуваний висновок.

Отже, вищенаведені обставини свідчать про те, що Замовником виконано вимоги п.5.1 Настанови №281 щодо надання учасникам закупівлі проектної документації, що відповідно спростовує висновок Відповідача щодо складання тендерної документації Замовником без виконання вимог п.5.1 Кошторисних норм України «Настанова з визначенням вартості будівництва», затверджених наказом Мінрегіону від 01.11.2021 № 281 (далі - Настанова №281) в частині надання Замовником відомостей ресурсів або затвердженої проектної документації.

Так, статтею 22 Закону №922 та п.28 Особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України "Про публічні закупівлі", на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування, затверджених постановою Кабміну від 12.10.2022 №1178 (зі змінами), не містять прямого посилання на те, що при складанні тендерної документації замовник надає відомість обсягів робіт, відомість ресурсів або затверджену документацію. Теж саме стосується і п.5.1. Настанови з визначення вартості будівництві, в якій не містить прямої норми, щодо наявності відомості ресурсів або проектної документації у складі тендерній документації, а також не визначено у який саме спосіб замовник надає відомість ресурсів (проектну документацію) учасникам процедури закупівель, з метою визначення останнім ціни тендерної пропозиції, за яку учасник згоден виконати замовлення.

Законодавець у ч. 2 ст. 22 Закону №922 встановив обов`язкову наявність в тендерній документації відомостей про необхідні технічні, якісні та кількісні характеристики предмета закупівлі, що відповідно дотримано замовником у поданій ним тендерній документації процедури закупівлі UA-2026-01-09-002454-а.

Як свідчить оскаржуваний висновок Відповідачем під час моніторингу не спростовується, що подана замовником тендерна документація чітко описує предмет закупівлі, включаючи його технічні, кількісні та якісні характеристики (технічні вимоги), а відтак вимоги пункту 3 частини 2 статті 22 Закону №922 дотримані останнім (предмет закупівлі описано чітко).

Настанова №281 хоча і є обов`язковою для визначення вартості будівництва об`єктів, що споруджуються із залученням бюджетних коштів, коштів державних і комунальних підприємств, установ та організацій, а також кредитів, наданих під державні гарантії, проте не встановлює, який спосіб замовник повинен надати учаснику проектну документацію.

У спірних правовідносинах Замовник визначив для себе, що для визначення вартості ціни пропозиції у складі тендерної пропозиції учасники закупівель ознайомлюються з проектною документацією з метою визначення до вимог проекту щодо термінів закінчення робіт, технології виконання робіт, використання конкретних матеріалів і конструкцій, якості будівельно-монтажних робіт, а також з дотриманням діючих норм і правил виконання будівельно-монтажних робіт, технічною експлуатацією будівельної техніки і безпечних умов праці.

Головною вимогою п.5.1 Настанови №281 є надання замовником учаснику проектної документації, що і було виконано Позивачем та підтверджується належним доказом, а саме актом ознайомлення ПП «Будівельна фірма «Промтекс» з проектною документацією від 15.01.2026 року, що відповідно у сукупності обставин свідчить про відсутності з боку Позивача порушень п.5.1Насстановит №281, та відповідно дотримання пункту 3 частини 2 статті 22 Закону №922 в частині опису замовником опису предмету закупівлі.

Крім того, під час моніторингу Відповідачем не встановлено, що розрахунок ціни тендерної пропозиції учасника закупівлі (договірної ціни) не відповідає опису предмет закупівлі, включаючи його технічні, кількісні та якісні характеристики, а отже, вказане спростовує висновок Відповідача щодо складання тендерної документації Замовником без виконання вимог пункту 5.1. Настанови №281 в частині надання Замовником відомості ресурсів або затвердженої проектної документації призводить до порушення вимог пункту 3 частини 2 статті 22 Закону № 922 та пунктів 3 і 28 Особливостей.

З матеріалів справи вбачається, що очікувана вартість закупівлі ним була визначена виходячи з проектно-кошторисної документації (зведеного кошторисного розрахунку об`єкта будівництва, який входив до складу проектно-кошторисної документації, робочий проект). Дана проектно-кошторисна документація пройшла експертизу у ТОВ "Інститут експертно-технічних рішень у будівництві", про що видано експертний звіт (позитивний) від 22.12.2025 № 181/12/25. Згідно із зазначеним експертним звітом - загальна кошторисна вартість будівництва у поточних цінах станом на 02.12.2025 складала 711218,647 тис., із яких - 4109,127 тис. виконано.

Вказаний експертний звіт (позитивний) від 22.12.2025 № 181/12/25 разом із зведеним кошторисного розрахунку об`єкта будівництва, який входив до складу проектно-кошторисної документації, було надано Позивачем в рамках проведення Відповідачем моніторингу на їх запит, що завантажений в електронній системі закупівель разом із поясненнями від 13.02.2026 року.

Отже, Позивачем на виконання п.5.1 Настанови №281 було надано проектну документацію учаснику закупівлі, а поданий Позивачем у складі тендерної документації Додатку 4 (технічне завдання Об`єкту будівництва) повністю відповідає зведеному кошторисному розрахунку об`єкта будівництва, який входив до складу проектно-кошторисної документації, за таких обставин Позивачем виконано вимоги пункту 3 частини 2 статті 22 Закону № 922, п.28 Особливостей здійснення публічних закупівель, які полягають у чіткому описі предмету закупівлі у тендерній документації, включаючи його технічні, кількісні та якісні характеристики.

Таким чином, наведені Замовником у висновку порушення щодо не виконання вимог пункту 5.1. Настанови №281 в частині не надання Замовником відомості ресурсів або затвердженої проектної документації відсутні та не відповідають кваліфікації пункту 3 частини 2 статті 22 Закону № 922 та пунктів 3 і 28 Особливостей про закупівлі.

Щодо висновку Відповідача стосовно порушення Позивачем пунктом 28 Особливостей, оскільки пункти 5.1.10, 5.2.6, 5.3.6, 5.4.17, укладеного за результатами закупівлі договору №1-26 від 13.02.2026, містять посилання на Господарський кодекс, який з 28.08.2025 втратив чинність.

В основу встановленого порушення Відповідач у оскаржуваному висновку зазначає, що на підставі Закону України «Про особливості регулювання діяльності юридичних осіб окремих організаційно-правових форм у перехідний період та об`єднань юридичних осіб» від 09.01.2025 № 4196-IX, який передбачає перехід на регулювання господарських відносин за нормами Цивільного Кодексу України та спеціальних законів, з 28.08.2025 Господарський кодекс України втратив чинність. При цьому, в підпункті 3.2 пункту 3 розділу VI «Результати тендеру та укладання договору про закупівлю тендерної документації» зазначено, що Договір про закупівлю укладається відповідно до норм Цивільного кодексу України та Господарського кодексу України, з урахуванням особливостей, визначених цим Законом. Разом з цим, пункти 5.1.10, 5.2.6, 5.3.6, 5.4.17 проекту договору до тендерної документації Замовника, викладені з урахуванням Господарського кодексу України.

Вказане дає підстави Відповідачеві вважати, що дане є суттєвим порушенням законодавства у сфері закупівлі, тобто таким, що впливає на результати торгів.

Проте, Позивач зазначає, що не погоджується з вищенаведеною позицією, оскільки на його думку остання є надуманою, ґрунтується лише на суб`єктивних порушення та не може вважатися порушенням законодавства у сфері публічних закупівель, зокрема не впливають на зміст тендерної пропозиції, не змінюють предмет закупівлі та не обмежують конкуренцію, що призводить до нікчемності укладеного за результатами закупівель договору.

Договір про закупівлю має основуватися на проєкті цього договору (у складі тендерної документації і пропозиції) й містити аналогічні умови. Але це не заперечує й того, що умови проєкту можуть піддаватися редагуванню вже під час укладення договору, особливо коли помилки (описки) у проєкті є очевидними. За Законом України «Про публічні закупівлі» вимагається, щоб умови договору про закупівлю не відрізнялися від змісту тендерної пропозиції (частина четверта статті 41), а його істотні умови не змінювалися після підписання (за винятками, передбаченими у тій же частині п`ятій статті 41). Умови договору про закупівлю не повинні саме сутнісно, змістовно виходити за рамки тендерної пропозиції (за винятком тих випадків, які передбачає Закон України «Про публічні закупівлі»). Несуттєві відмінності умов договору про закупівлю від його проєкту, які за своїм наповненням не визначають нових договірних зобов`язань, не звужують чи, навпаки, не розширюють договірних зобов`язань сторін, які витікають із тендерних пропозицій і тендерної документації, й не суперечать останнім, не можуть мати наслідком нікчемність договору про закупівлю (постанови КАС ВС від 04.05.2022 у справі № 160/6513/21; КГС ВС від 21.06.2023; КГС ВС від 21.06.2023 у справі № 910/18423/21; КГС ВС від 06.04.2023 у справі № 910/18417/21).

Нікчемність договору про закупівлю унормовано положеннями статті 43 Закону України «Про публічні закупівлі», якими визначено, що договір про закупівлю є нікчемним у разі: 1) якщо замовник уклав договір про закупівлю до/без проведення процедури закупівлі/спрощеної закупівлі згідно з вимогами цього Закону; 2) укладення договору з порушенням вимог частини четвертої статті 41 цього Закону; 3) укладення договору в період оскарження процедури закупівлі відповідно до статті 18 цього Закону; 4) укладення договору з порушенням строків, передбачених частинами п`ятою і шостою статті 33 та частиною сьомою статті 40 цього Закону, крім випадків зупинення перебігу строків у зв`язку з розглядом скарги органом оскарження відповідно до статті 18 цього Закону. Отже, зміна істотних умови договору про закупівлю при дотриманні умов, визначених у пункті 2 частини 5 статті 41 Закону України «Про публічні закупівлі», не є підставою для нікчемності договору в силу прямої вказівки закону, і зокрема статті 43 Закону України «Про публічні закупівлі» (постанови КГС ВС від 09.02.2022 у справі № 924/197/21 КГС ВС: від 11.05.2023 у справі № 910/17520/21).

Так, дійсно в підпункті 3.2 пункту 3 розділу VI «Результати тендеру та укладання договору про закупівлю тендерної документації» зазначено, що Договір про закупівлю укладається відповідно до норм Цивільного кодексу України та Господарського кодексу України, з урахуванням особливостей, визначених цим Законом.

Також, у пунктах 5.1.10, 5.2.6, 5.3.6, 5.4.17 укладеного між Замовником та ППО «Будівельна фірма «Промтекс" Договору №1-26 від 13.02.2026 року міститься посилання на положення Господарського кодекс України, який втратив чинність з 28.08.2025 року.

Проте, в контексті кваліфікації вказаного порушення на дотримання п.28 Особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України "Про публічні закупівлі" Позивачу було незрозуміло, яким чином посилання у договорі про закупівлю на Господарський кодекс (ГКУ), що втратив чинність (з 28.08.2025), що сформована замовником тендерна документація не відповідає вимогам статті 22 Закону з урахуванням цих особливостей, зокрема, впливає на зміст тендерної документації, що обмежує конкуренцію та призводять до дискримінації учасників, а також вимог щодо документального підтвердження інформації про відповідність вимогам тендерної документації.

Посилання в договорі про закупівлю на Господарський кодекс (ГКУ), що втратив чинність (з 28.08.2025), не призводить до його недійсності, якщо договір не суперечить нормам Цивільного кодексу України та сторони досягли згоди щодо всіх істотних умов (предмет, ціна, строк).

Так, на дату укладення сторонами Договору №1-26 від 13.02.2026 про закупівлі пунктом 17 Особливостей здійснення публічних закупівель визначено, що договір про закупівлю за результатами проведеної закупівлі згідно з пунктами 10, 13, 80, 86, 88, 89, 91 цих особливостей укладається відповідно до Цивільного кодексу України з урахуванням положень статті 41 Закону, крім частин другої - п`ятої, сьомої - дев`ятої статті 41 Закону, та цих особливостей.

Проте, законодавець із втратою чинності з 28.08.2025 року Господарського кодексу України залишив без змін ст.41 Закону №922, редакція якої передбачає, що договір про закупівлю укладається відповідно до норм Цивільного та Господарського кодексів України з урахуванням особливостей, визначених цим Законом.

У зв`язку із чим не можна розцінювати посилання у пунктах 5.1.10, 5.2.6, 5.3.6, 5.4.17 укладеного між Замовником та ПП«Будівельна фірма «Промтекс" Договору №1-26 від 13.02.2026 року на Господарський кодекс України, як порушення ст.41 Закону №922.

Відповідач у оскаржуваному висновку не порушує питання того, що умови укладеного договору про закупівлю відрізнятися від змісту тендерної документації/ пропозиції переможця процедури закупівлі, а отже не можливо стверджувати відповідно до підпункту 2 пункту 21 Особливостей договір №1-26 від 13.02.2026 року є нікчемним, оскільки він укладений з порушення вимог пункту 18 цих особливостей.

Згідно статті 638 Цивільного Кодексу України договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди.

При укладенні договору №1-26 від 13.02.2026 року сторони досягли усіх істотних умов договору відповідно норм Цивільного кодексу України, що відповідають змісту сформованій замовником тендерній документації згідно ст.22 Закону №922 з особливостями, п.4.4 «Істотні умови, що обов`язково включаються до договору про закупівлю» розділу VI. Результати процедури закупівлі та укладання договору про закупівлю Замовником у тендерній документації.

Взагалі в контексті надуманого Відповідачем порушення, останнє не має взаємозв`язку між згадкою Замовником Господарського кодексу України, що втратив чинність, у пунктах у пунктах 5.1.10, 5.2.6, 5.3.6, 5.4.17 укладеного між Замовником та ПП «Будівельна фірма «Промтекс" Договору №1-26 від 13.02.2026 року та порушенням законодавства у сфері публічних закупівель, оскільки не впливає на предмет закупівлі, зміст тендерної документації/пропозиції, на виконання укладеного договору, тощо.

Позивач вважає, що Відповідач у ході моніторингу формально підійшов до цього питання, оскільки порушення з боку Позивача на його думку відсутні, а позиція Відповідча не відповідає п.28 Особливостей.

Отже, підсумовуючи вищевикладене, наведені у висновку Відповідачем порушення щодо згадки Замовником Господарського кодексу України у пунктах у пунктах 5.1.10, 5.2.6, 5.3.6, 5.4.17 укладеного між Замовником та ПП «Будівельна фірма «Промтекс" Договору №1-26 від 13.02.2026 року як порушення законодавства у сфері закупівлі є необґрунтованим та не відповідає кваліфікації п.28 Особливостей в контексті невідповідності технічних вимог на предмет необхідних характеристик згідно з ч. 2 ст. 22 Закону №922.

Щодо висновку Відповідача про те, що при складанні тендерної документації не враховано чинні норми статті 5 Рамкової угоди та пункту 84 Особливостей, чим порушено вимоги пункту 28 Особливостей слід зазначити наступне.

Як зазначено Відповідачем у оскаржуваному висновку, що за результатами аналізу питання відповідності умов тендерної документації вимогам Закону, Особливостей та умовам Рамкової Угоди встановлено наступне. Статтею 5 Рамкової угоди встановлені заходи Європейського Союзу правил щодо прийнятності осіб, суб`єктів і матеріалів для постачання: - участі у закупівлі учасників та укладання з ними договорів за результатами закупівлі, пропозиції яких не відповідають умовам, що усі поставки та матеріали повинні походити із прийнятних країн, зазначених у підпунктах (a) та (b) пункту 1 статті 5 Рамкової угоди, крім випадків, коли поставки та матеріали не можуть бути отримані на розумних умовах у жодній із таких країн (пункт третій статті 5 Рамкової угоди). Відповідно до підпункту 2 пункту 84 Особливостей замовник відхиляє тендерну пропозицію із зазначенням аргументації в електронній системі закупівель відповідно до пункту 44 цих особливостей, а також у разі, коли: тендерна пропозиція містить товари, товари у складі закупівель послуг, товари та/ або матеріальні ресурси у складі закупівель послуг з поточного ремонту/робіт, які не походять з прийнятних країн.

Разом з тим, у ході моніторингу встановлено, що пунктом 4 «Відхилення тендерних пропозицій» розділу V «Оцінка тендерної пропозиції» тендерної документації Замовником не визначено вищевказану підставу для відхилення тендерної пропозиції учасника.

Відповідно до п.п.2 п.84 Особливостей здійснення публічних закупівель визначено, що замовник відхиляє тендерну пропозицію із зазначенням аргументації в електронній системі закупівель відповідно до пункту 44 цих особливостей, а також у разі, коли: тендерна пропозиція містить товари, товари у складі закупівель послуг, товари та/або матеріальні ресурси у складі закупівель послуг з поточного ремонту/робіт, які не походять з прийнятних країни.

Так, дійсно, пунктом 4 «Відхилення тендерних пропозицій» розділу V «Оцінка тендерної пропозиції» тендерної документації не визначено у разі, коли тендерна пропозиція містить товари, товари у складі закупівель послуг, товари та/або матеріальні ресурси у складі закупівель послуг з поточного ремонту/робіт, які не походять з прийнятних країни вказане є підставою для відхилення тендерної пропозиції учасника.

У зв`язку із чим, Відповідач вважає, що вказане є порушенням вимог пункту 28 Особливостей, зокрема, у разі встановлення, що тендерна пропозиція учасника закупівлі містить товари, товари у складі закупівель послуг, товари та/або матеріальні ресурси у складі закупівель послуг з поточного ремонту/робіт, які не походять з прийнятних країни, то дане є підставою для відхилення тендерної пропозиції учасника, як наслідок, замовник не уклав договір з учасником пропозиції.

Проте, в контексті того, що за результатами здійснення закупівлі замовником вже укладено договір №1-26 від 13.02.2026 року з переможцем закупівлі ПП «Будівельна фірма «Промтекс", то звертаючись до розміщеної Замовником в електронній системі закупівель тендерної документації говорити про наявність порушення допуску учасника до процедури закупівлі лише в тому випадку, якщо в ході моніторингу встановлено, що тендерна пропозиція учасника закупівлі містить товари, товари у складі закупівель послуг, товари та/або матеріальні ресурси у складі закупівель послуг з поточного ремонту/робіт, які не походять з прийнятних країни зазначених у підпунктах (a) та (b) пункту 1 статті 5 Рамкової угоди.

Водночас, як свідчить зміст оскаржуваного висновку про результати моніторингу процедури закупівлі №UA-2026-01-09-002454-adsl 05/03/2026 року замовником під час моніторингу не виявлено, тендерна пропозиція переможця закупівлі ПП «Будівельна фірма «Промтекс» містить товари, товари у складі закупівель послуг, товари та/або матеріальні ресурси у складі закупівель послуг з поточного ремонту/робіт, які не походять з прийнятних країни, а за таких обставин відсутні підстави вважати, що сформовано тендерна документація не відповідає чинній норми статті 5 Рамкової угоди та пункту 84 Особливостей, як наслідок, наявність підстав для відхилення тендерної пропозиції.

Позивачем зазначено, що навіть за відсутності посилання у тендерній документації на норми ст.5 Рамкової угоди та п.84 Особливостей в контексті відхилення замовником тендерної пропозиції у разі, коли: тендерна пропозиція містить товари, товари у складі закупівель послуг, товари та/ або матеріальні ресурси у складі закупівель послуг з поточного ремонту/робіт, які не походять з прийнятних країн, то дане не можна кваліфікувати як формування документації замовником з порушенням вимог ст. 22 Закону №922 з урахуванням Особливостей.

Встановлення під час моніторингу наявності у тендерної пропозиції товарів та/ або матеріальних ресурсів у складі закупівель, які не походять з прийнятних країн, у випадку якщо договір про закупівлі вже укладено, то дане навіть за відсутності в тендерній документації посилання як на підставу для відхилення пропозиції учаснику закупівлі, дане є достатньою та самостійною підставою вважати, що процедура публічної закупівлі відбулась з порушенням встановленої законом процедури.

Позивач зазначає, що в контексті встановленого порушення, Відповідач формально та упереджено підійшов до цього питання у ході моніторингу, оскільки по факту останнім не встановлено порушення ст.5 Рамкової угоди, але передчасно та з довільним тлумаченням закону вважає, що вказане вплине на результати торгів.

Законодавець чітко визначив у Законі №922 та Особливостей про здійснення публічних закупівель підстави для відхилення замовником пропозиції учаснику закупівлі, які є імперативними, а отже навіть за відсутності в тендерній документації посилань на підстав для відхилення тендерної пропозиції, Замовник у разі встановлення під час тендеру порушень закону, що зумовлюють відхилення тендерної пропозиції зобов`язаний до закону її відхилити.

Враховуючи вищенаведені обставини у їх сукупності, оскільки Позивачем не було порушено вимоги ст.5 Рамкової угоди в частині наявності у тендерній пропозиція товари, товари у складі закупівель послуг, товари та/ або матеріальні ресурси у складі закупівель послуг з поточного ремонту/робіт, які не походять з прийнятних країн, то відсутність в тендерній документації посилання на норми статті 5 Рамкової угоди як на підставу для відхилення пропозиції Особливостями про здійснення публічних закупівель не визнає як порушення.

Таким чином, оскільки Відповідачем під час моніторингу закупівлі не було встановлено порушень ст. 5 Рамкової угоди, то відповідно не має підстав для відхилення тендерної пропозиції на підставі п.84 Особливостей про закупівлі, як наслідок, відсутні порушення вимог п.28 Особливостей.

Щодо висновку Відповідача стосовно порушення Позивачем пунктом 19 Особливостей, зокрема, Замовником при складанні тендерної документації не враховано чинні норми пункту 19 Особливостей, чим порушено вимоги пункту 28 Особливостей, слід зазначити наступне.

Як свідчить зміст оскаржуваного висновку, пунктом 19 Особливостей визначено, що істотні умови договору про закупівлю, укладеного відповідно до пунктів 10, 13 (крім підпунктів 13 та 15 пункту 13 цих особливостей, крім договору про закупівлю, зазначеного в абзацах другому, третьому частини першої статті 41 Закону), 80, 86, 88, 89, 91 цих особливостей, не можуть змінюватися після його підписання до виконання зобов`язань сторонами в повному обсязі.

У ході моніторингу встановлено, що у підпункті 4.4 пункту 4 розділу VI «Результати тендеру та укладання договору про закупівлю» тендерної документації Замовником зазначено, що «Істотні умови договору про закупівлю, укладеного відповідно до пунктів 10 і 13 (крім підпункту 13 пункту 13) Особливостей, не можуть змінюватися після його підписання до виконання зобов`язань сторонами в повному обсязі…», що не відповідає пункту 19 Особливостей.

Тобто, за позицією Відповідача, оскільки у підпункті 4.4 пункту 4 розділу VI «Результати тендеру та укладання договору про закупівлю» тендерної документації Замовником не міститься аналогічної за змістом норми 19 Особливостей, то дане є порушення п.28 Особливостей про здійснення публічних закупівель.

За ст. 41 Закону України «Про публічні закупівлі» та п.19 Особливостей вимагається, щоб істотні умови не змінювалися після підписання договору, за винятками, передбачених законом.

Вказані норми є імперативними, тобто обов`язковими до виконання учасниками процедури закупівель, і тільки у випадку їх не виконання можна говорити про суттєвість порушення законодавства у сфері публічних закупівель, наслідком чого може бути недійсність/нікчемність договору.

Так, як свідчить зміст оскаржуваного висновку, Відповідачем не виявлено факту зміни істотних умов договору про закупівлі після підписання, а отже висновок Відповідача про порушення ст.28 Особливостей є необґрунтованим та таким, що ґрунтується на суб`єктивних припущеннях.

У випадку встановлення у ході моніторингу факту зміни істотних умов договору після підписання без наявних для цього законних підстав, то дане є достатньо та самостійною підставою, за якою закон пов`язує порушення.

Тому, навіть за відсутності відповідного посилання у тендерній документації замовника аналогічної за змістом норми п.19 Особливостей, дане не можна кваліфікувати як порушення складання тендерної документації.

Ані Законом №922, ані нормами Особливостей про здійснення публічних закупівель не визначено вищенаведене як порушення, а тому наведені Відповідачем у висновку обставини неправомірно кваліфіковано як порушення законодавства у сфері закупівель, що не відповідає диспозиції п.19 Особливостей.

Порушення у вигляді не зазначення Позивачем у підпункті 4.4 пункту 4 розділу VI «Результати тендеру та укладання договору про закупівлю» тендерної документації Замовником аналогічної за змістом норми 19 Особливостей, носить формальний та надуманий характер, оскільки істотні умови договору сторонами після підписання не змінювались, вони не суперечать тендерній документації та пропозиції, законом передбачена, а за таких обставин обраний Відповідачем захід реагування щодо усунення виявлених порушень шляхом припинення зобов`язань за договором від №1-26 від 13.02.2026 року є виключним заходом, обрання якого є можливим у разі, якщо виявлені порушення реально створюють загрозу зловживанням.

Отже, порушення з боку Позивача відсутні, а викладений висновок у оскаржуваному висновку можна розцінювати як необґрунтований та суб`єктивний з боку суб`єкта владних повноважень.

Щодо висновку Відповідача, що за результатами розгляду тендерної пропозиції ПП «Будівельна фірма «ПРОМТЕКС» встановлено порушення вимог пункту 43, підпункту 2 пункту 44 Особливостей, слід зазначити наступне.

Як свідчить зміст оскаржуваного висновку, у ході моніторингом встановлено, відповідно до пункту 1.1.2 розділу 1 «Документи, які повинен надати учасник у складі тендерної пропозиції, для підтвердження відповідності кваліфікаційним критеріям встановленим замовником відповідно ст. 16 Закону України «Про публічні закупівлі»» Додатку 2 «ПЕРЕЛІК ДОКУМЕНТІВ ТА/АБО ІНФОРМАЦІЇ, ЯКІ ПОДАЮТЬСЯ УЧАСНИКОМ ПРОЦЕДУРИ ЗАКУПІВЛІ У СКЛАДІ ТЕНДЕРНОЇ ПРОПОЗИЦІЇ» до тендерної документації Замовник на підтвердження наявності власного обладнання матеріально-технічної бази та технологій учасник надає сканкопію оригіналу оборотно-сальдової відомості за підписом керівника/уповноваженої особи та головного бухгалтера.

У ході моніторингу встановлено, що у складі тендерної пропозиції учасник процедури закупівлі ПП «Будівельна фірма «ПРОМТЕКС» завантажив оборотно-сальдову відомість по рахунку 10 та по рахунку 11, які не містять підпису головного бухгалтера (файл «ОСВ.pdf»), що не відповідає вимозі визначеній у пункті 1.1.2 Додатку 2 до тендерної документації Замовником.

Відповідно до пункту 43 Особливостей якщо замовником під час розгляду тендерної пропозиції учасника процедури закупівлі виявлено невідповідності в інформації та/ або документах, що подані учасником процедури закупівлі у тендерній пропозиції та/або подання яких передбачалося тендерною документацією, він розміщує у строк, який не може бути меншим, ніж два робочі дні до закінчення строку розгляду тендерних пропозицій, повідомлення з вимогою про усунення таких невідповідностей в електронній системі закупівель.

Під невідповідністю в інформації та/або документах, що подані учасником процедури закупівлі у складі тендерної пропозиції та/або подання яких вимагається тендерною документацією, розуміється у тому числі відсутність у складі тендерної пропозиції інформації та/або документів, подання яких передбачається тендерною документацією (крім випадків відсутності забезпечення тендерної пропозиції, якщо таке забезпечення вимагалося замовником, та/або відсутності інформації (та/або документів) про технічні та якісні характеристики предмета закупівлі, що пропонується учасником процедури в його тендерній пропозиції).

Отже, Замовник на порушення пункту 43 Особливостей не розмістив в електронній системі закупівель повідомлення з вимогою виправити невідповідність в документі, що поданий учасником процедури закупівлі у складі його пропозиції, чим не надав можливість учаснику ПП «Будівельна фірма «ПРОМТЕКС» усунути зазначені невідповідності.

Проте, Позивач не погоджується з виявленим Відповідачем правопорушенням пункту 43 Особливостей, оскільки Учасник ПП «Будівельна фірма «Протекс» виконало встановлену вимогу у пункті 1.1.2 Додатку 2 до тендерної документації Замовником щодо надання сканкопію оригіналу оборотно-сальдової відомості за підписом керівника/уповноваженої особи та головного бухгалтера, що підтверджують наявність власного обладнання матеріально-технічної бази та технологій учасника.

Так, у складі тендерної пропозиції учасник процедури закупівлі ПП «Будівельна фірма «ПРОМТЕКС» завантажив оборотно-сальдову відомість по рахунку 10 та по рахунку 11, які не містять підпису головного бухгалтера (файл «ОСВ.pdf»), проте вказане обумовлено тим, у зв`язку з відсутністю головного бухгалтера на підприємстві (вакантна посада), оборотно-сальдові відомості підписані генеральним директором ПП «БФ ПРОМТЕКС», який згідно наказу № 96 від 28.11.2023 року про призначення відповідальної особи за ведення бухгалтерського обліку та складання фінансової звітності відповідальний за введення бухгалтерського обліку, зокрема фіксування фактів здійснення всіх господарських операцій у первинних документах, регістрах та інших документах бухгалтерського обліку.

Так, листом № б/н від 06.01.2026 року ПП «Будівельна фірма «Промтекс» повідомила Позивача про наступне:

«Посада головного бухгалтера ПП «БФ «ПРОМТЕКС» є вакантною, відповідно до наказу № 96 від 28.11.2023 р. функції ведення бухгалтерського обліку та складання фінансової звітності на ПП «БФ «ПРОМТЕКС» покладено на генерального директора ПП «БФ «ПРОМТЕКС» Петруляніса С.В.

У зв`язку з цим, будь-які документи, що мають оформлюватися за підписом головного бухгалтера, з боку ПП «БФ «ПРОМТЕКС» підписуються генеральним директором ПП «БФ «ПРОМТЕКС» Петрулянісом С.В.

Просимо зазначене врахувати при організації документообігу за договором _________, договором _____________ та договором ____________, укладеними між Департаментом та ПП «БФ «ПРОМТЕКС», які є діючими та виконуються у 2026р.

Також просимо врахувати зазначену інформацію при організації Департаментом в 2026р. будь-яких публічних закупівель (торгів, аукціонів тощо) у випадках, коли ПП «БФ «ПРОМТЕКС» буде приймати участь в таких закупівлях та надавати відповідні пропозиції і документи, необхідні для участі в цих публічних закупівлях».

Таким чином, Учасник ПП «Будівельна фірма «Протекс» виконало встановлену вимогу у пункті 1.1.2 Додатку 2 до тендерної документації Замовником щодо надання сканкопії оригіналу оборотно-сальдової відомості за підписом керівника/уповноваженої особи, який відповідальний за введення бухгалтерського обліку, що в даному випадку є свідченням того, замовник у порядку пункту 43 Особливостей не повинен був розміщувати в електронній системі закупівель повідомлення з вимогою виправити невідповідність в документі, що поданий учасником процедури закупівлі у складі його пропозиції, як наслідок, вказане спростовує порушення у вигляді ненадання можливості учасником ПП «Будівельна фірма» Промтекс» усунути зазначені порушення.

Також, як свідчить зміст оскаржуваного висновку, відповідно до підпункту 4.1 пункту 4 «Документи, які повинен надати учасник у складі тендерної пропозиції, для підтвердження відповідності запропонованої пропозиції технічним вимогам» Додатку 2 до Тендерної документації учасник повинен надати договірну ціну, локальні кошториси (мають бути складені відповідно до технічного завдання з урахуванням технологічного процесу), підсумкову відомість ресурсів.

Так, у ході моніторингу встановлено, у складі тендерної пропозиції учасником процедури закупівлі ПП «Будівельна фірма «ПРОМТЕКС» 22.01.2026 завантажено договірну ціну (файл « 9967_дц Реконструкція будівлі ДОЛ.pdf»), підсумкову відомість ресурсів (файл « 9967_пвр Реконструкція будівлі ДОЛ.pdf») та локальні кошториси (файл « 9967_Альбом локальних кошторисів.pdf»), проте із зазначенням, що розрахунки складені в поточних цінах станом на 22 грудня 2025 року. При цьому, слід зазначити, що дата оголошення про проведення відкритих торгів з особливостями та тендерна документація оприлюднені Замовником в електронній системі закупівель 09.01.2026. Отже, розрахунок тендерної пропозиції учасника закупівлі ПП «Будівельна фірма «ПРОМТЕКС» складений у поточних цінах матеріальних ресурсів станом не на дату оформлення ціни пропозиції учасника, а задовго до дати оголошення про проведення відкритих торгів з особливостями та оприлюднення тендерної документації Замовником, що не відповідає вимогам п.5.10 Настанови №281, а відтак не дотримано вимоги підпункту 1.7 пункту 1 « розділу ІІІ тендерної документації та підпункту 4.1 пункту 4 «Документи, які повинен надати учасник у складі тендерної пропозиції, для підтвердження відповідності запропонованої пропозиції технічним вимогам» Додатку 2 тендерної документації та підлягала відхиленню. Поряд із зазначеним, у випадку правильного розрахунку поточних цін на матеріальні ресурси, за їх обґрунтованою ціною, що склалася на дату оформлення ціни пропозиції розрахунок ціни тендерної пропозиції учасника мав змінитися, що безпосередньо впливає на результат торгів.

Відповідач у оскаржуваному висновку зазначає, що в ході моніторингу Східним офісом Держаудитслужби на запит від 19.02.2026 отримано пояснення Замовника від 24.02.2026, що підтверджує факт встановленого порушення, зокрема: «…зазначена помилка є формальною та не впливає на зміст пропозиції».

Проте у оскаржуваному висновку Відповідач вважає, що виявлене порушення не є формальною помилкою у розумінні наказу Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України від 15.04.2020 № 710 «Про затвердження Переліку формальних помилок» та на думку Відповідача на порушення підпункту 2 пункту 44 Особливостей Замовник не відхилив тендерну пропозицію учасника закупівлі ПП «Будівельна фірма «ПРОМТЕКС», натомість визначив його переможцем та уклав з ним договір №1-26 від 13.02.2026.

Європейський суд з прав людини у своєму рішення по справі «Рисовський проти України»(№ 29979/04), зазначив, що принцип належного урядування, зокрема, передбачає, що державні органи повинні діяти в належний і якомога послідовний спосіб. При цьому, на них покладено обов`язок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість і ясність їхніх дій, мінімізують ризик помилок і сприятимуть юридичній визначеності у правовідносинах. Державні органи, які не впроваджують або не дотримуються своїх власних процедур, не повинні мати можливості уникати виконання своїх обов`язків.

До того ж, відповідно до правової позиції, викладеної у постанові Верховного Суду у подібних правовідносинах від 25.05.2022 у справі №1440/1978/18, судом касаційної інстанції зауважено, що порушення процедури проведення заходів контролю саме по собі може бути підставою для визнання протиправними та скасування рішень контролюючого органу, прийнятих за наслідками їх здійснення, у тому разі, якщо таке порушення є суттєвим та безпосередньо впливає на кінцеве рішення суб`єкта владних повноважень.

Стосовно процедурних порушень, то в залежності від їх характеру такі можуть мати наслідком нікчемність або оспорюваність акта, а в певних випадках, коли йдеться про порушення суто формальні, взагалі не впливають на його дійсність.

Суд наголошує, що ключовим питанням при наданні оцінки процедурним порушенням, допущеним під час прийняття суб`єктом владних повноважень рішення, є співвідношення двох базових принципів права: «протиправні дії не тягнуть за собою правомірних наслідків» і, на противагу йому, принцип «формальне порушення процедури не може мати наслідком скасування правильного по суті рішення».

Так, у постанові від 19.05.2022 у справі № 200/11480/20-а Верховний Суд вказав, що до формальних помилок належать технічні, механічні та інші помилки, допущені учасниками в документах, які вони подали у складі тендерної пропозиції, і такі, що не нівелюють технічний потенціал та конкурентоздатність учасника. Крім того, звернуто увагу, що формальними (несуттєвими) вважаються помилки, що пов`язані з оформленням тендерної пропозиції та не впливають на зміст тендерної пропозиції, а саме - технічні помилки та описки. Наголошено на тому, що законодавець передбачив перелік помилок, які унеможливлюють беззаперечного відхилення тендерних пропозицій учасників процедури закупівлі.

Відповідно до ч. 5 ст. 242 Кодексу адміністративного судочинства України, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Так, відповідно до п.п.2 п.44 Особливостей здійснення публічних закупівель замовник відхиляє тендерну пропозицію із зазначенням аргументації в електронній системі закупівель у разі, коли: тендерна пропозиція не відповідає умовам технічної специфікації та іншим вимогам щодо предмета закупівлі тендерної документації, крім невідповідності в інформації та/або документах, що може бути усунена учасником процедури закупівлі відповідно до пункту 43 цих особливостей.

Отже, враховуючи встановлені п.п.2 п.44 Особливостей здійснення публічних закупівель підстави для відхилення замовником тендерної пропозиції учасника є невідповідність її умовам технічної специфікації та іншим вимогам щодо предмета закупівлі тендерної документації.

Так, дійсно, при складі тендерної пропозиції учасником процедури закупівлі ПП «Будівельна фірма «ПРОМТЕКС» 22.01.2026 завантажено договірну ціну (файл « 9967_дц Реконструкція будівлі ДОЛ.pdf»), підсумкову відомість ресурсів (файл « 9967_пвр Реконструкція будівлі ДОЛ.pdf») та локальні кошториси (файл « 9967_Альбом локальних кошторисів.pdf»), проте із зазначенням, що розрахунки складені в поточних цінах станом на 22 грудня 2025 року.

Слід зазначити, що Відповідач як суб`єкт владних повноваження у оскаржуваному висновку не обґрунтував, яким чином завантажені в електронній системі закупівель договірну ціну (файл « 9967_дц Реконструкція будівлі ДОЛ.pdf»), підсумкову відомість ресурсів (файл « 9967_пвр Реконструкція будівлі ДОЛ.pdf») та локальні кошториси (файл « 9967_Альбом локальних кошторисів.pdf»), розрахунки яких складені в поточних цінах станом на 22 грудня 2025 року свідчить про не відповідність технічної пропозиції умовам технічної специфікації та іншим вимогам щодо предмета закупівлі тендерної документації.

Так, в ході моніторингу Відповідачем, Позивач надав пояснення у спростування виявленого порушення, зокрема зазначив, що у договірній ціні (файл « 9967_дц Реконструкція будівлі ДОЛ.pdf»), підсумковій відомості ресурсів (файл « 9967_пвр Реконструкція будівлі ДОЛ.pdf») та локальні кошториси (файл « 9967_Альбом локальних кошторисів.pdf») при визначенні дати розрахунків (оформлення) буда допущена технічна помилка замість правильного 22.01.2026 року, вказано неправильна 22.12.2025 року.

Вказані технічні помилки в даті розрахунків (оформлення) вказаних вище документів у складі тендерної пропозиції є несуттєвими, оскільки не впливають на зміст тендерної пропозиції.

Відповідно до наказу Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України від 15.04.2020 № 710 «Переліку формальних помилок» визначено, що помилка, зроблена учасником процедури закупівлі під час оформлення тексту документа/унесення інформації в окремі поля електронної форми тендерної пропозиції (у тому числі комп`ютерна коректура, заміна літери (літер) та/або цифри (цифр), переставлення літер (цифр) місцями, пропуск літер (цифр), повторення слів, немає пропуску між словами, заокруглення числа), що не впливає на ціну тендерної пропозиції учасника процедури закупівлі та не призводить до її спотворення та/або не стосується характеристики предмета закупівлі, кваліфікаційних критеріїв до учасника процедури закупівлі.

Позивач вважає, що допущена учасником пропозиції технічна помилка визначенні дати розрахунків (оформлення) у договірній ціні, підсумкової відомості ресурсів та локальні кошториси не впливає на визначену ціну тендерної пропозиції, не змінює опис характеристики, зокрема включаючи його технічні, кількісні та якісні характеристики, кваліфікаційні критерії до учасників процедури, а за таких обставини Замовник зміг ідентифікувати правильну інформацію.

З огляду на вказане, у замовника відповідно до п.п.2 п.44 Особливостей були відсутні підстави для відхилення з вказаних підстав тендерної пропозиції учасника закупівлі, у зв`язку із чим замовник визнав ПП «Будівельна фірма «Промтекс» переможцем даної закупівлі, з яким укладено договір № 1-26 від 13.02.2026 року.

Крім того, відповідачем за результатами аналізу питання відповідності умов договору умовам тендерної документації та пропозиції учасника закупівлі, визначеного переможцем, встановлено порушення абзацу 4 пункту 49 та пунктів 18, 21 Особливостей, зокрема умови укладеного договору від 13.02.2026 №1-26 не відповідають умовам тендерної пропозиції переможця ПП «Будівельна фірма «ПРОМТЕКС».

Відповідно до підпункту 2 пункту 21 Особливостей договір №1-26 від 13.02.2026 є нікчемним, оскільки він укладений з порушенням вимог пункту 18 цих Особливостей.

В обґрунтування наведеного Відповідач зазначає, що у Додатку №1 «Календарний графік виконання робіт «Реконструкція будівлі Комунального некомерційного підприємства Харківської обласної ради «Обласна дитяча клінічна лікарня» з прибудовою захисної споруди цивільного захисту, розташованої за адресою: Харківська область, місто Харків, вулиця Клочківська, будинок 337А» до договору №1-26 від 13.02.2026 дати початку та закінчення всіх видів (етапів, комплексів) робіт, не відповідають датам початку та закінчення робіт, визначеними учасником закупівлі ПП «Будівельна фірма «ПРОМТЕКС» у своїй тендерній пропозиції та погодженими Замовником під час розгляду тендерної пропозиції та прийняття рішення про укладання договору з переможцем процедури закупівлі.

Відповідно до п.19 Особливостей істотні умови договору про закупівлю, укладеного відповідно до пунктів 10, 13 (крім підпунктів 13, 15 та 26 пункту 13 цих особливостей, крім договору про закупівлю, зазначеного в абзацах другому, третьому частини першої статті 41 Закону), 80, 86, 88, 89, 91 цих особливостей, не можуть змінюватися після його підписання до виконання зобов`язань сторонами в повному обсязі, крім випадків: продовження строку дії договору про закупівлю та/або строку виконання зобов`язань щодо передачі товару, виконання робіт, надання послуг у разі виникнення документально підтверджених об`єктивних обставин, що спричинили таке продовження, у тому числі обставин непереборної сили, затримки фінансування витрат замовника, за умови, що такі зміни не призведуть до збільшення суми, визначеної в договорі про закупівлю.

Так, дати початку та закінчення виконання робіт, визначеними учасником закупівлі ПП «Будівельна фірма «ПРОМТЕКС» у своїй тендерній пропозиції та погодженими Замовником під час розгляду тендерної пропозиції було визначено виходячи з того, що проектом договору про закупівлі передбачено, договірна ціна цього Договору визначена як динамічна на підставі зведеного кошторисного розрахунку робіт по Об`єкту та відповідно до Кошторисних норм України "Настанова з визначення вартості будівництва" і складає: 667 725 870, 00грн., в тому числі ПДВ.

Умовами поставки та здійснення розрахунків тендерної пропозиції було передбачено, що перед початком робіт Замовник може сплачувати Генеральному підряднику попередню оплату на підставі рахунку-фактури на придбання і постачання необхідних для виконання робіт матеріалів, конструкцій, виробів по Об`єкту у розмірі що не перевищує 30 (тридцять) відсотків від річного обсягу робіт, згідно з Порядком державного фінансування капітального будівництва, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 27 грудня 2001 р. № 1764, та постановою Кабінету Міністрів України від 04.12.2019 р. № 1070 "Деякі питання здійснення розпорядниками (одержувачами) бюджетних коштів попередньої оплати товарів, робіт і послуг, що закуповуються за бюджетні кошти".

Отже, дати початку та закінчення робіт, визначеними учасником закупівлі ПП «Будівельна фірма «ПРОМТЕКС» у своїй тендерній пропозиції та погодженими Замовником під час розгляду тендерної пропозиції на дату її подання (23.01.2026 року), і прийняття рішення про укладання договору з переможцем процедури закупівлі було встановлено з урахуванням встановленої у проєкті договору попередньої оплати (авансу) замовником у розмірі 30 % від річного обсягу робіт, що мало б складати 200 317 761, 00 грн.

Проте, на момент укладення договору №1-26 від 13.02.2026 змінилося фінансування витрат на предмет закупівлі, оскільки пунктом 3.1 Договору №1-26 від 13.02.2026 року визначено, що договірна ціна цього Договору визначена як динамічна на підставі зведеного кошторисного розрахунку робіт по Об`єкту та відповідно до Кошторисних норм України «Настанова з визначенням вартості будівництва» і складає: 615 218 816, 00 грн., у тому числі ПДВ-102 536 469, 33 грн., частина якої у 2026 році складає 145 000, 00 грн., у тому числі ПДВ- 24 166, 67 грн. за рахунок коштів обласного бюджету, згідно із розпорядженням голови Харківської обласної військової адміністрації від 10.02.2026 року №97В.

Згідно доданого до адміністративного позову додатку №4 «Обсяги публічних інвестицій у розрізі публічних інвестиційних проєктів за програм публічних інвестицій» до розпорядження голови Харківської обласної військової адміністрації від 10.02.2026 року №97В, у 2026 році у розрізі публічної закупівлі «Реконструкція будівлі Комунального некомерційного підприємства Харківської обласної ради «Обласна дитяча клінічна лікарня» з прибудовою захисної споруди цивільного захисту, розташованої за адресою: Харківська область, місто Харків, вулиця Клочківська, будинок 337А» обсяг бюджетних коштів спрямованих на реалізацію публічного інвестиційного проєкту за рахунок місцевого бюджету складає 200 000, 00 грн.

Отже, враховуючи той факт, що за 3 (три) дні до підписання замовником з ПП «Будівельна фірма «Промтекс» Договору №1-26 від 13.02.2026 розпорядженням голови Харківської обласної військової адміністрації від 10.02.2026 року №97В, у 2026 році передбачено фінансування Об`єкту закупівлі: Реконструкція будівлі Комунального некомерційного підприємства Харківської обласної ради «ОБЛАСНА ДИТЯЧА КЛІНІЧНА ЛІКАРНЯ» з прибудовою захисної споруди цивільного захисту, розташованої за адресою: Харківська область, місто Харків, вулиця Клочківська, будинок 337А лише у розмірі 200 000, 00 грн., то відповідно при укладання договору №1-26 від 13.02.2026 було скориговано у Додатку №1 «Календарний графік виконання робіт» дати початку та закінчення всіх видів (етапів, комплексів) робіт з урахуванням основного фінансування Об`єкту закупівля тільки у 2027 році.

Вищенаведене обґрунтовує підстави того, що у Додатку №1 «Календарний графік виконання робіт «Реконструкція будівлі Комунального некомерційного підприємства Харківської обласної ради «Обласна дитяча клінічна лікарня» з прибудовою захисної споруди цивільного захисту, розташованої за адресою: Харківська область, місто Харків, вулиця Клочківська, будинок 337А» до договору №1-26 від 13.02.2026 дати початку та закінчення всіх видів (етапів, комплексів) робіт змістилися на кінець 2026 року та 2027 рік в цілому.

Так, суд звертає увагу на висновки викладені у постановах КАС Верховного Суду від 04.05.2022 у справі № 160/6513/21; КГС Верховного Суду від 21.06.2023; КГС Верховного Суду від 21.06.2023 у справі № 910/18423/21; КГС Верховного Суду від 06.04.2023 у справі № 910/18417/21), згідно яких:

«Договір про закупівлю має основуватися на проєкті цього договору (у складі тендерної документації і пропозиції) й містити аналогічні умови. Але це не заперечує й того, що умови проєкту можуть піддаватися редагуванню вже під час укладення договору, особливо коли помилки (описки) у проєкті є очевидними. Несуттєві відмінності умов договору про закупівлю від його проєкту, які за своїм наповненням не визначають нових договірних зобов`язань, не звужують чи, навпаки, не розширюють договірних зобов`язань сторін, які витікають із тендерних пропозицій і тендерної документації, й не суперечать останнім, не можуть мати наслідком нікчемність договору про закупівлю.

Тому, відмінності щодо дати початку та закінчення всіх видів (етапів, комплексів) робіт у Додатку №1 «Календарний графік виконання робіт «Реконструкція будівлі Комунального некомерційного підприємства Харківської обласної ради «Обласна дитяча клінічна лікарня» з прибудовою захисної споруди цивільного захисту, розташованої за адресою: Харківська область, місто Харків, вулиця Клочківська, будинок 337А» до договору №1-26 від 13.02.2026 від дати початку та закінчення у календарному графіку виконання робіт у складі тендерної пропозиції, що обумовлені зміною фінансування даного Об`єкту закупівлі у 2026 році є несуттєвими, тобто вони не визначають нових договірних зобов`язань, не звужують чи, навпаки, не розширюють договірних зобов`язань сторін, та не суперечать останнім, а отже в силу об`єктивних причин, що підтверджуються належним доказом (додаток №4 «Обсяги публічних інвестицій у розрізі публічних інвестиційних проєктів та програм публічних інвестицій» до розпорядження голови Харківської обласної військової адміністрації від 10.02.2026 року №97В»), встановлені порушення не можуть мати наслідком нікчемності договору закупівлі.

Відповідно до правового висновку Верховного Суду, викладеного у постанові від 21.01.2021 у справі № 120/1297/20-а, Верховний Суд зауважив, що визначений відповідачем захід реагування у вигляді припинення зобов`язань за договором, що наразі виконується, є виключним заходом, обрання якого є можливим у разі, якщо виявлені порушення реально створюють загрозу корупційних дій і зловживань.

Відповідно до ч. 5 ст. 242 Кодексу адміністративного судочинства України, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Враховуючи, що в оскаржуваному висновку не йдеться про неефективне, незаконне, нецільове використання бюджетних коштів, то, на переконання позивача, цей висновок не відповідає критерію пропорційності, оскільки вимога припинення зобов`язань за договором про закупівлю з переможцем публічної закупівлі, який сумлінно виконується сторонами, призведе до безпідставного порушення майнових прав господарюючих суб`єктів - сторін договору, а також підкреслюємо, що припинення зобов`язань за договором договору №1-26 від 13.02.2026 призведе до зупинення будівельних робіт на соціально значущому об`єкті інфраструктури у м.Харкові (який прифронтовим містом), оскільки реконструкція будівлі Комунального некомерційного підприємства Харківської обласної ради «Обласна дитяча клінічна лікарня» з прибудовою захисної споруди цивільного захисту, яка буде слугувати населенню міста, що постійно потерпає від інтенсивних обстрілів, ракетних атак та дронових ударів з боку російських військ.

Таким чином, вказане не можна кваліфікувати як порушення абзацу 4 пункту 49 та пунктів 18, 21 Особливостей, зокрема умови укладеного договору від 13.02.2026 №1-26 не відповідають умовам тендерної пропозиції переможця ПП «Будівельна фірма «ПРОМТЕКС», оскільки зміна графіку виконання зобов`язань щодо виконання робіт підтверджується об`єктивними обставинами, що спричинили таке продовження, зокрема зміною фінансування витрат замовника у 2026 році за три дні до укладення договору від 13.02.2026 №1-26, та такі зміни не призведуть до збільшення суми, визначеної в договорі про закупівлі, не розширюють договірні зобов`язань сторін, що витікають із тендерних пропозицій і тендерної документації, та не можуть мати наслідком нікчемність договору про закупівлю на підставі ст.43 Закону №922, підпункту 2 пункту 21 Особливостей шляхом припинення зобов`язань за таким договором.

Щодо визначення відповідачем способу усунення виявлених порушень «шляхом припинення зобов`язань за договором, в тому числі із застосуванням відповідних наслідків недійсності/нікчемності договору» не вирішує питання обґрунтованості та вмотивованості спірного висновку як акту індивідуальної дії, оскільки, зокрема, главою 50 ЦК України передбачено більше десяти способів припинення зобов`язання, серед яких, і припинення зобов`язання виконанням.

Аналіз нормативних підстав недійсності правочинів та її наслідків дає можливість дійти висновку, що метою інституту недійсності правочину є повне скасування правочину як юридичного факту, а його застосування має приводити до відновлення стану, який існував до укладення правочину, який суперечить законодавству. Наслідком визнання правочину недійсним є недійсність зобов`язання, породженого таким правочином. У разі припинення договору з підстав, не пов`язаних з його недійсністю (виконання чи розірвання), припиняються зобов`язання за цим договором.

При цьому, згідно з частиною третьої статті 215 ЦК України якщо недійсність правочину прямо не встановлена законом, але одна із сторін або інша заінтересована особа заперечує його дійсність на підставах, встановлених законом, такий правочин може бути визнаний судом недійсним (оспорюваний правочин).

У статті 43 Закону України «Про публічні закупівлі» визначено вичерпний перелік підстав відповідно до яких договір про закупівлю є нікчемним.

У вимірі з`ясованих обставин цієї справи колегія суддів констатує, що у оскаржуваному висновку не зазначено про встановлення порушень, які у розумінні статті 43 Закону можуть свідчити про нікчемність договору. Враховуючи, що вимога контролюючого органу про усунення виявлених порушень законодавства повинна містити чіткі, конкретні і зрозумілі, приписи на адресу підконтрольного суб`єкту (об`єкту контролю, його посадових осіб), які є обов`язковими до виконання останнім, недотримання вказаних вимог спричинює юридичну невизначеність, що не є прийнятним (постанова Касаційного адміністративного суду Верховного Суду від 02.03.2023 року у справі № 160/4436/21).

Відповідно до ч. 5 ст. 242 Кодексу адміністративного судочинства України, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Так, визначення відповідачем у спірному висновку способу усунення виявлених порушень «шляхом припинення зобов`язань за договором, в тому числі із застосуванням відповідних наслідків недійсності/нікчемності договору» не вирішує питання обґрунтованості та вмотивованості спірного висновку як акту індивідуальної дії, оскільки, зокрема, главою 50 ЦК України передбачено більше десяти способів припинення зобов`язання, серед яких, і припинення зобов`язання виконанням.

За змістом частини першої статті 626 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, що спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.

Статтею 651 ЦК України передбачено, що зміна або розірвання договору допускається лише за згодою сторін, якщо інше не встановлено договором або законом. Договір може бути змінено або розірвано за рішенням суду на вимогу однієї із сторін у разі істотного порушення договору другою стороною та в інших випадках, встановлених договором або законом.

У частині першій статті 203 ЦК України наведено вимоги, додержання яких є необхідним для чинності правочину.

Частина перша статті 215 ЦК України визначає підставою недійсності правочину недодержання в момент його вчинення стороною (сторонами) вимог, встановлених наведеними приписами статті 203 Кодексу.

Відповідно до частини першої статті 216 ЦК України недійсний правочин не створює юридичних наслідків, крім тих, що пов`язані з його недійсністю. У разі недійсності правочину кожна із сторін зобов`язана повернути другій стороні у натурі все, що вона одержала на виконання цього правочину, а в разі неможливості такого повернення, зокрема тоді, коли одержане полягає у користуванні майном, виконаній роботі, наданій послузі, - відшкодувати вартість того, що одержано, за цінами, які існують на момент відшкодування.

Аналіз наведених нормативних підстав недійсності правочинів та її наслідків дає можливість дійти висновку, що метою інституту недійсності правочину є повне скасування правочину як юридичного факту, а його застосування має приводити до відновлення стану, який існував до укладення правочину, який суперечить законодавству. Наслідком визнання правочину недійсним є недійсність зобов`язання, породженого таким правочином. У разі припинення договору з підстав, не пов`язаних з його недійсністю (виконання чи розірвання), припиняються зобов`язання за цим договором.

При цьому, згідно з частиною третьої статті 215 ЦК України якщо недійсність правочину прямо не встановлена законом, але одна із сторін або інша заінтересована особа заперечує його дійсність на підставах, встановлених законом, такий правочин може бути визнаний судом недійсним (оспорюваний правочин).

Відповідно до статті 43 Закону №922-VIII договір про закупівлю є нікчемним у разі: 1) якщо замовник уклав договір про закупівлю до/без проведення процедури закупівлі/спрощеної закупівлі згідно з вимогами цього Закону; 2) укладення договору з порушенням вимог частини четвертої статті 41 цього Закону; 3) укладення договору в період оскарження процедури закупівлі відповідно до статті 18 цього Закону; 4) укладення договору з порушенням строків, передбачених частинами п`ятою і шостою статті 33 та частиною сьомою статті 40 цього Закону, крім випадків зупинення перебігу строків у зв`язку з розглядом скарги органом оскарження відповідно до статті 18 цього Закону.

Пунктом 21 Особливостей публічних закупівель визначено, що договір про закупівлю є нікчемним у разі укладення договору про закупівлю з порушенням вимог пункту 18 цих Особливостей.

Однак, наведені вище обставини спростовують встановлені порушення, які у розумінні статті 43 Закону №922-VIII, 18, 21 Особливостей не можуть свідчити про нікчемність договору.

Вимога контролюючого органу про усунення виявлених порушень шляхом припинення зобов`язань за договором законодавства повинна містити чіткі, конкретні і зрозумілі, приписи на адресу підконтрольного суб`єкту (об`єкту контролю, його посадових осіб), проте Відповідач у спірному висновку не визначив чіткий спосіб усунення виявлених порушень у вигляді припинення зобов`язань, що спричинює юридичну невизначеність, що не є прийнятним для акту індивідуальної дії.

Крім того, зобов`язання Відповідача щодо усунення порушення законодавства у сфері публічних закупівель у даному випадку є непропорційним. Критерій «пропорційності» передбачає, що не було дотримано справедливої рівноваги (балансу) між інтересами держави (суспільства), пов`язаними з втручанням, та інтересами особи, яка так чи інакше страждає від втручання. Справедлива рівновага передбачає наявність розумного співвідношення (обґрунтованої пропорційності) між метою, визначеною для досягнення, та засобами, які використовуються. Оскаржуваний висновок не відповідає критерію «пропорційності», оскільки вимога припинити зобов`язання за договором з переможцем публічної закупівлі, може призвести до безпідставного порушення майнових прав господарюючих суб`єктів - сторін договору.

Аналогічна правова позиція висловлена Верховним Судом у постанові від 21 січня 2021 року у справі № 120/1297/20-а.

Відповідно до ч. 5 ст. 242 Кодексу адміністративного судочинства України, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Як зазначено в пункті 44 Доповіді "Верховенство права", схваленої Європейською Комісією "За демократію через право" (Венеціанською Комісією) на 86-му пленарному засіданні (Венеція, 25-26 березня 2011 року), принцип правової визначеності є ключовим у питанні довіри до судової системи і верховенства права; для досягнення цієї довіри держава повинна складати тексти законів так, щоб вони були доступними; держава також зобов`язана дотримуватися та застосовувати у прогнозований і послідовний спосіб ті закони, які вона ввела в дію.

Відповідачем не дотримано принцип верховенства права, правової визначеності та пропорційності при зобов`язанні Позивача усунути виявлені порушення шляхом зобов`язання Позивача припинити зобов`язання за укладеним договором від 13.02.2026 №1-26 з переможцем тендеру, внаслідок чого спірний висновок Відповідача щодо здійснення моніторингу процедури закупівлі є невмотивованим та не ґрунтується на вимогах закону.

Конвенція про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) та Протоколи до неї є частиною національного законодавства України відповідно до статті 9 Конституції України, як чинний міжнародний договір, згода на обов`язковість якого надана Верховною Радою України. Ратифікація Конвенції відбулася на підставі Закону України від 17 липня 1997 року №475/97-ВР та вона набула чинності для України 11 вересня 1997 року.

Статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» встановлено, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Принцип обґрунтованості рішення суб`єкта владних повноважень, відповідно до ч. 2 статті 2 КАС України, має на увазі, що рішення повинно бути прийнято з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії).

Європейським Судом з прав людини у рішенні по справі «Суомінен проти Фінляндії» (Suominen v. Finland), №37801/97, п.36, від 01 липня 2003 року, яке, відповідно до ч. 1 статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини, підлягає застосуванню судами як джерело права», вказано, що орган влади зобов`язаний виправдати свої дії, навівши обґрунтування своїх рішень.

У рішенні від 10 лютого 2010 року у справі «Серявін та інші проти України» Європейський суд з прав людини вказав, що у рішеннях суддів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються.

Отже, рішення суб`єкта владних повноважень повинно ґрунтуватися на оцінці усіх фактів та обставин, що мають значення. Мають значення, як правило, ті обставини, які передбачені нормою права, що застосовується. Суб`єкт владних повноважень повинен врахувати усі ці обставини, тобто надати їм правову оцінку: прийняти до уваги або відхилити. У разі відхилення певних обставин висновки повинні бути мотивованими, особливо, коли має місце несприятливе для особи рішення.

Принцип обґрунтованості рішення вимагає від суб`єкта владних повноважень враховувати як обставини, на обов`язковість урахування яких прямо вказує закон, так і інші обставини, що мають значення у конкретній ситуації. Для цього він має ретельно зібрати і дослідити матеріали, що мають доказове значення у справі, наприклад, документи, пояснення осіб, тощо.

При цьому, суб`єкт владних повноважень повинен уникати прийняття невмотивованих висновків, обґрунтованих припущеннями та неперевіреними фактами, а не конкретними обставинами. Так само недопустимо надавати значення обставинам, які насправді не стосуються справи. Несприятливе для особи рішення повинно бути вмотивованим.

Разом з тим, приймаючи рішення або вчиняючи дію, суб`єкт владних повноважень не може ставати на сторону будь-якої з осіб та не може виявляти себе заінтересованою стороною у справі, виходячи з будь-якого нелегітимного інтересу, тобто інтересу, який не випливає із завдань цього суб`єкта, визначених законом.

У справі «Sunday Times v. United Kingdom» Європейський суд вказав, що прописаний у Конвенції термін «передбачено законом» передбачає дотримання такого принципу права як принцип визначеності. ЄСПЛ стверджує, що термін «передбачено законом» має на увазі не лише писане право, як-то норми писаних законів, а й неписане, тобто усталені у суспільстві правила та моральні засади суспільства. До цих правил, які визначають сталість правозастосування, належить і судова практика. Конвенція вимагає, щоб усе право, чи то писане, чи неписане, було достатньо чітким, щоб дозволити громадянинові, якщо виникне потреба, з належною повнотою передбачати певною мірою за певних обставин наслідки, що може спричинити певна дія (ЄСПЛ аналогічної позиції дотримується у справі «Steel and others v. The United Kingdom»).

Таким чином, сукупність вказаних вище обставин свідчать про те, порушення встановленні Відповідачем у висновку про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2026 -01-09-002454-а є необґрунтованими та такими, що носять характер суб`єктивних припущень, внаслідок чого спричиняють протиправність цього висновку, прийнятого Відповідачем як суб`єктом владних повноважень рішень та наявність підстав для його скасування.

Враховуючи вищевикладене, суд зазначає, що висновок Східного офісу Держаудитслужби про результати моніторингу процедури закупівлі UА-2026-01-09-002454-а від 05.03.2026, є протиправним та підлягає скасуванню.

Отже, суд приходить до висновку, що позовні вимоги Департаменту капітального будівництва Харківської обласної державної адміністрації підлягають задоволенню.

Відповідно до частини другої статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову суб`єкта владних повноважень з відповідача стягуються виключно судові витрати суб`єкта владних повноважень, пов`язані із залученням свідків та проведенням експертиз.

Керуючись статтями 14, 243-246, 293, 295-296 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов Департаменту капітального будівництва Харківської обласної державної адміністрації (майдан Свободи, буд. 5, Держпром, 4 під., кім. 20, м. Харків, Харківська обл., Харківський р-н, 61022, 0) до Східного офісу Держаудитслужби (вул. Володимира Антоновича, буд. 22, корпус 2, м. Дніпро, 49600, ), третя особа - Приватне підприємство "Будівельна фірма "Промтекс" (вул. Бакуліна, буд. 11, кім. 5.42, м. Харків, Харківська обл., Харківський р-н, 61166, ) про визнання протиправним та скасування висновку - задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати висновок Східного офісу Держаудитслужби про результати моніторингу процедури закупівлі UА-2026-01-09-002454-а від 05.03.2026.

Рішення може бути оскаржене до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя М.М.Панов