Справа № 420/10079/26
Суддя: Хлімоненкова М.В.
Дата ухвалення: 2026-05-21 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про залишення позову без розгляду

21 травня 2026 року м.Одеса

Суддя Одеського окружного адміністративного суду Хлімоненкова М.В., розглянувши матеріали адміністративного позову Головного управління Національної поліції в Одеській області до Управління Північного офісу Держаудитслужби в Чернігівській області про визнання протиправним та скасування висновку,

В С Т А Н О В И Л А:

У квітні 2026 року до Одеського окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов Головного управління Національної поліції в Одеській області до Управління Північного офісу Держаудитслужби в Чернігівській області про визнання протиправним та скасування прийнятого Управлінням Північного офісу Держаудитслужби в Чернігівській області висновку від 02.03.2026 року про результати моніторингу процедури закупівлі UA -2026-01-19-004567-а.

Ухвалою суду від 13.04.2026 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження в адміністративній справі. Вирішено розгляд справи проводити за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) за наявними у справі матеріалами та у змішаній формі.

23.04.2026 від Управління Північного офісу Держаудитслужби в Чернігівській області надійшло клопотання, у якому просить залишити без розгляду позовну заяву Головного управління Національної поліції в Одеській області, у зв`язку із тим, що позивач пропустив встановлений законом спеціальний строк для подання цього позову до суду.

27.04.2026 від позивача надійшли заперечення на заяву відповідача про залишення позову без розгляду, у яких зазначає, що при поданні позову позивачем в тому числі подавалась заява про поновлення пропущеного строку для звернення до суду із цим позовом, де були обґрунтовані поважні причини пропуску строку на подання позовної заяви, надані докази, що це підтверджують та наведені всі обставини пропуску строку, зокрема специфіка діяльності органу ГУ НП в умовах воєнного стану, інтенсивна безпекова ситуація в Одеській області, значна кількість повітряних тривог у відповідний період, а також те, що після отримання висновку Головне управління не перебувало у бездіяльності. Тобто, вказував на обставини, які свідчать, що строк був пропущений не навмисно, а внаслідок реального поєднання обставин, які об`єктивно ускладнили своєчасне звернення. Ці обставини були перевірені судом під час вирішення питання про відкриття провадження у справі та ухвалою суду від 13.04.2026 провадження у даній справі судом було відкрито.

Ухвалою суду від 29.04.2026 позовну заяву Головного управління Національної поліції в Одеській області було залишено без руху, у зв`язку із тим, що відповідно до ст.123 КАС України суд встановив, що позивач пропустив встановлений законом строк для подання цього позову, а підстави, які вказував для його поновлення, суд визнав неповажними.

Вказаною вище ухвалою суду від 29.04.2026 позивачу було надано 5-денний строк для усунення недоліків позовної заяви шляхом подання до суду заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду, в якій вказати інші підстави для поновлення пропущеного строку звернення до суду із даним позовом.

На виконання вказаної ухвали Головним управління Національної поліції в Одеській області до суду подано заяву про поновлення строку звернення до адміністративного суду, в якій зазначив, що відповідно до п.5 ч.7 ст.8 Закону України «Про публічні закупівлі», у висновку Держаудитслужби було встановлено зобов`язання щодо усунення порушень законодавства у сфері державних закупівель, та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку, оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів.

Зважаючи на викладене та не визнаючи факту порушення, на виконання вимог Відповідача, було вжито відповідних заходів, що зафіксовано у протоколі наради відділу організації закупівель УЛМТЗ ГУНП в Одеській області від 09.03.2026 року №64269-2026.

Відповідні документи та інформацію було оприлюднено в електронній системі закупівель 09.03.2026 року.

Відповідно до ч.9 ст. 8 Закону України «Про публічні закупівлі», у разі підтвердження органом державного фінансового контролю факту усунення замовником порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, про що цей орган зазначає в електронній системі закупівель протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення замовником відповідної інформації в електронній системі закупівель, службова (посадова) особа замовника та/або уповноважена особа замовника не притягається до адміністративної відповідальності за порушення законодавства у сфері закупівель з порушень, що були усунуті замовником відповідно до висновку.

Однак, як далі вказує заявник у своїй заяві, у встановлений законом строк Держаудитслужбою не було розміщено інформацію про усунення порушень у сфері публічних закупівель, згідно з вимогами законодавства. З метою з`ясування правового статусу виконання зобов`язання та отримання офіційної позиції контролюючого органу 19.03.2026 року, Замовник звернувся до Держаудитслужби через електронну систему закупівель із відповідним запитом. Відповідь на вказаний запит Відповідачем було надано лише 30.03.2026 року. Згідно з наданою відповіддю, Держаудитслужбою не підтверджено усунення Замовником порушення (яке Позивач не визнає) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, відповідно до ч.9 ст.8 Закону України «Про публічні закупівлі», оскільки на стадії укладеного договору неможливо усунути порушення, допущені під час складання тендерної документації. Водночас чинним законодавством не передбачено можливості проставлення в кабінеті позначки «відсутній механізм» (навіть за умови її реалізації в електронній системі закупівель).

Як вбачається із відповіді, Держаудитслужбою встановлено зобов`язання щодо усунення порушення, яке, на думку Держаудитслужби, неможливо усунути. У самому висновку при цьому відсутні будь-які застереження щодо цього. Тобто, Замовник до моменту отримання відповіді Держаудитслужби від 30.03.2026 року не знав та не міг знати, що вжиті ним заходи не будуть враховані Держаудитслужбою, відтак, виконавши визначені висновком заходи, Замовник чекав на результат перевірки здійснених ним дій, з боку Відповідача та не вживав додаткових заходів, зокрема не оскаржував висновок (що не заборонено законом виконання обов`язків, що вказані у висновку, не є їх визнанням та не позбавляє замовника права на оскарження до суду).

Отже, за твердженнями позивача, він діючи добросовісно, належним чином та у визначені строки виконав усі покладені на нього обов`язки, визначені законом та очікував реакції з боку Держаудитслужби в строк, визначений законом.

Але з боку Відповідача не було підтверджено ні виконання вжитих заходів, ні відмови в їх прийнятті в строк, який визначено Законом України «Про публічні закупівлі».

Після отримання офіційної позиції Держаудитслужби 30.03.2026 року позивачем без зволікань було ініційовано процедуру оскарження відповідного висновку до суду.

Таким чином, позивач наголошує, що пропуск строку на оскарження стався з причин, що не залежали від волі позивача, та є об`єктивно обґрунтованим.

Надаючи оцінку доводам позивача, суд виходить з наступного.

Згідно з ч.1 ст.122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

За приписами ч.3 ст.122 КАС України для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до частини 10 статті 8 Закону «Про публічні закупівлі» від 25 грудня 2015 року № 922-VIII у разі незгоди замовника з інформацією, викладеною у висновку, він має право оскаржити висновок до суду протягом 10 робочих днів з дня його оприлюднення, про що зазначається в електронній системі закупівель протягом наступного робочого дня з дня оскарження висновку до суду. Замовник зазначає в електронній системі закупівель про відкриття провадження у справі протягом наступного робочого дня з дня отримання інформації про відкриття такого провадження та номер такого провадження.

Отже, спеціальним Законом України «Про публічні закупівлі» визначено скорочений строк звернення до суду щодо оскарження замовником висновку за результатами моніторингу, який становить 10 робочих днів з дня оприлюднення висновку в електронній системі закупівель.

Судом встановлено, що висновок про результати моніторингу процедури закупівлі UА-2026-01-19-004567-а оприлюднений в електронній системі публічних закупівель «Prozorro» 02.03.2026.

Позивач звернувся до суду з позовом 06.04.2026 через підсистему Електронний суд ЄСІТС, тобто з пропуском встановленого законом строку звернення до суду.

Частиною першою статті 118 КАС України передбачено, що процесуальні строки - це встановлені законом або судом строки, у межах яких вчиняються процесуальні дії. Процесуальні строки встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені - встановлюються судом.

Строк звернення до адміністративного суду - це проміжок часу після виникнення спору в публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів. Початок перебігу строку звернення до суду починається з часу, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до частини першої статті 121 КАС України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Суд також зауважує, що у розумінні вимог п.9 ч.3 ст.2, ч.2 ст.44, ч.1 ст.45 КАС України учасники судового процесу зобов`язані забезпечити належне та своєчасне виконання процесуальних обов`язків, у тому числі і стосовно дотримання строку звернення до суду та стосовно належності оформлення позову.

Встановлення строків звернення до суду з відповідними позовними заявами законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених Кодексом адміністративного судочинства України певних процесуальних дій.

Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.

Розумні строки в адміністративному судочинстві - це найкоротші за конкретних обставин строки (якщо інше не визначено законом або встановлено судом), протягом яких сторона повинна вжити певних дій, демонструючи свою зацікавленість у їх результатах, і які об`єктивно оцінюються судом стосовно відповідності принципам добросовісності та розсудливості, а також на предмет дотримання прав інших учасників (забезпечення балансу інтересів).

Обмеження строку звернення до суду шляхом встановлення відповідних процесуальних строків, не впливає на зміст та обсяг конституційного права на судовий захист і доступ до правосуддя (Рішення Конституційного Суду України від 13 грудня 2011 року № 17-рп/2011). Такі обмеження направленні на досягнення юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулюють учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків та поважати права та інтереси інших учасників правовідносин.

Європейський суд з прав людини у своїй практиці неодноразово наголошував, що право на доступ до суду, закріплене у статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року, не є абсолютним: воно може підлягати дозволеним за змістом обмеженням. Такі обмеження не можуть зашкоджувати самій суті права доступу до суду, мають переслідувати легітимну мету, а також має бути обґрунтована пропорційність між застосованими засобами та поставленою метою (пункт 33 рішення від 21 грудня 2010 року у справі "Перетяка та Шереметьєв проти України").

Отже, право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків для звернення до суду. Це, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними.

Поважними причинами визнаються лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені відповідними та належними доказами.

Водночас ознайомившись із доводами позивача, суд вважає їх такими, що не містять переконливих фактичних обставин, які б свідчили про дійсні істотні перешкоди чи труднощі для своєчасного звернення позивача до суду за захистом своїх прав у спірному випадку щодо оскарження висновку від 02.03.2026 року, складеного Управлінням Північного офісу Держаудитслужби в Чернігівській області про результати моніторингу процедури закупівлі UA -2026-01-19-004567-а.

Посилання позивача на те, що лише з отриманням відповіді 30.03.2026 на звернення позивача про надання інформації про рішення щодо усунення порушень, суд оцінює критично, позаяк ч. 10 ст. 8 Закону України "Про публічні закупівлі" від 25 грудня 2015 року №922-VIII безальтернативно передбачено, що у разі незгоди замовника з інформацією, викладеною у висновку, він має право оскаржити висновок до суду протягом 10 робочих днів з дня його оприлюднення, про що зазначається в електронній системі закупівель протягом наступного робочого дня з дня оскарження висновку до суду.

Вказаний Закон України "Про публічні закупівлі" не містить застережень щодо можливості переривання/зупинення перебігу строків для звернення до суду із позовом про оскарження замовником висновку Держаудитслужби у разі звернення ним до органу Держаудитслужби щодо роз`яснень щодо усунення виявлених порушень, тощо.

За таких обставин, суд доходить висновку, що причини наведені позивачем в заяві про поновлення строків не є поважними.

Окрім того суд зауважує, що ті обставини на які посилається позивач, обгрунтовуючи поважність причин пропуску строку звернення до суду із позовом, свідчать про те, що позивач вчасно був ознайомлений із оскаржуваним висновком та без його оскарження вживав заходів щодо усунення, визначених у ньому порушень, що не може свідчити про поваджність пропуску строку звернення до суду із даним позовом та не може бути підставою для поновлення таких строків.

Відповідно до ч.13 ст.171 КАС України суддя, встановивши після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 160, 161 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Згідно з ч.14 ст.171 КАС України якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, суд продовжує розгляд справи, про що постановляє ухвалу не пізніше наступного дня з дня отримання інформації про усунення недоліків.

Відповідно до ч.15 ст.171 КАС України якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява залишається без розгляду.

У відповідності до вимог ч. 3, 4 ст.123 КАС України, якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Якщо після відкриття провадження у справі суд дійде висновку, що викладений в ухвалі про відкриття провадження у справі висновок суду про визнання поважними причин пропуску строку звернення до адміністративного суду був передчасним, і суд не знайде інших підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

На підставі п.7, 8 ч.1 ст.240 КАС України суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, якщо провадження в адміністративній справі було відкрито за позовною заявою, яка не відповідає вимогам статей 160, 161, 172 цього Кодексу, і позивач не усунув цих недоліків у строк, встановлений судом; з підстав, визначених частинами третьою та четвертою статті 123 цього Кодексу.

Враховуючи наведене та те, що позивачем не доведено поважності причин пропуску строку звернення до адміністративного суду із даним позовом, суд вважає за необхідне позовну заяву залишити без розгляду.

На підставі викладеного, керуючись ст. 121-123, 171, 240-243, 248, 256 КАС України, суд

УХВАЛИВ:

Визнати неповажними причини пропуску Головним управлінням Національної поліції в Одеській області строку для звернення до суду із цим позовом до Управління Північного офісу Держаудитслужби в Чернігівській області з вимогами про визнання протиправним та скасування прийнятого Управлінням Північного офісу Держаудитслужби в Чернігівській області висновку від 02.03.2026 року про результати моніторингу процедури закупівлі UA -2026-01-19-004567-а.

Позовну заяву Головного управління Національної поліції в Одеській області до Управління Північного офісу Держаудитслужби в Чернігівській області про визнання протиправним та скасування висновку залишити без розгляду.

Копію ухвали направити учасникам справи.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею відповідно до ст.256 КАС України.

Ухвала може бути оскаржена в порядку та строки, визначені статтями 294-297 КАС України до П`ятого апеляційного адміністративного суду.

Суддя Марина ХЛІМОНЕНКОВА