Справа № 520/316/26
Суддя: Котеньов О.Г.
Дата ухвалення: 2026-05-21 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Харків

21 травня 2026 р. справа № 520/316/26

Харківський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Олексія Котеньова, розглянувши за правилами спрощеного провадження у порядку письмового провадження справу за адміністративним позовом Харківського національного університету радіоелектроніки (просп. Науки, буд. 14, м. Харків, 61166, ) до Північно-східного офісу Державної аудиторської служби України (майдан Свободи, буд. 5, Держпром, 4 під., 10 пов., м. Харків, 61022, ), третю особа - Товариство з обмеженою відповідальністю "СК"ПАЛАДА" (в`їзд Володарського 2-й, буд.2, м. Харків, Харківський р-н, Харківська обл., 61064 ) про визнання протиправним та скасування висноску,-

ВСТАНОВИВ:

Харківський національний університет радіоелектроніки звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з позовом до Північно-східного офісу Державної аудиторської служби України, третю особа - Товариство з обмеженою відповідальністю "СК"ПАЛАДА", якому просить суд визнати протиправним та скасувати висновок Північно-східного офісу Державної аудиторської служби України від 23 грудня 2025 року про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2025-11-11-014366-а.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 12.01.2026 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито спрощене провадження у справі.

В обґрунтування позову щодо виявлених порушень законодавства під час тендерної закупівлі позивач вказав, що висновки органу державного фінансового контролю є необґрунтованими, формальними та такими, що не відповідають фактичним обставинам проведення закупівлі і виконання договору.

Позивач зазначає, що закупівля була обумовлена необхідністю термінового проведення аварійно-відновлювальних робіт на об`єктах культурної спадщини, пошкоджених внаслідок збройної агресії російської федерації. З огляду на вимоги охоронного законодавства та умови Охоронного договору, Університет був зобов`язаний забезпечити належне збереження пам`яток архітектури та проведення відповідних ремонтних робіт.

На думку позивача, під час проведення моніторингу Північно-східним офісом Державної аудиторської служби України не було враховано ані специфіку предмета закупівлі, ані особливості оформлення та оприлюднення документів у системі публічних закупівель.

Щодо встановленого порушення вимог пункту 10 частини першої статті 10 Закону України «Про публічні закупівлі», позивач зазначає, що договір про закупівлю від 27.11.2025 №5 та всі додатки до нього були своєчасно оприлюднені через електронну систему закупівель «Prozorro» у форматі PDF. При цьому позивач наголошує, що чинне законодавство містить суперечливе нормативне регулювання щодо формату розміщення договорів у системі закупівель, оскільки пункт 15 Порядку розміщення інформації про публічні закупівлі прямо передбачає можливість розміщення договорів саме у форматі PDF. Крім того, позивач вказує, що технічна неможливість розміщення договору у машиночитаному форматі була обумовлена наявністю у документах фізичних підписів та відбитків печаток сторін, які є обов`язковими реквізитами документів. За твердженням позивача, чинні нормативно-правові акти не містять жодного визначеного механізму щодо конвертації таких документів у машиночитаний формат без зміни їх змісту.

Також позивач не погоджується з висновком відповідача щодо порушення абзацу четвертого частини першої статті 41 Закону України «Про публічні закупівлі» в частині неоприлюднення інформації про країну походження матеріальних ресурсів.

Позивач зазначає, що предметом спірної закупівлі є саме послуги з поточного ремонту, а не закупівля товарів. Матеріальні ресурси, які використовуються виконавцем під час надання послуг, не є самостійним предметом закупівлі, а лише складовою процесу виконання робіт. Відтак, вимоги щодо зазначення країни походження товару, передбачені статтею 41 Закону України «Про публічні закупівлі», на спірні правовідносини не поширюються.

На думку позивача, відповідачем було безпідставно ототожнено матеріальні ресурси, що використовуються при наданні послуг, із номенклатурними позиціями предмета закупівлі, що призвело до помилкового висновку про наявність порушення.

Крім того, позивач звертає увагу суду на те, що програмний комплекс АВК-5, у якому формувалась кошторисна документація, технічно не передбачає окремого розділу для зазначення країни походження матеріальних ресурсів. Разом із тим учасником закупівлі були надані сертифікати відповідності та лист про відсутність товарів походженням з російської федерації, республіки білорусь та ісламської республіки іран.

Щодо встановленого відповідачем порушення в частині невідповідності тендерної пропозиції умовам технічної специфікації, позивач зазначає, що окремі види робіт, які були зазначені у довідці учасника, фактично не підлягали виконанню у зимовий період у зв`язку з ризиком пошкодження елементів пам`ятки архітектури та містобудування. На підтвердження цього позивач посилається на акт огляду від 19.11.2025 року, відповідно до якого проведення зазначених робіт було визнано неможливим з технічних та безпекових причин. За твердженням позивача, відсутність у локальному кошторисі вартості робіт, які фактично не підлягали виконанню, не свідчить про невідповідність тендерної пропозиції умовам документації та не могла бути підставою для її відхилення.

Позивач вважає, що оскаржуваний висновок прийнято без дотримання принципу пропорційності, із надмірним формалізмом та без належного врахування наслідків для замовника і третіх осіб, а тому він є протиправним та підлягає скасуванню.

Відповідачем у відзиві на позов зазначено, що під час проведення моніторингу процедури закупівлі Північно-східний офіс Держаудитслужби діяв виключно в межах наданих законом повноважень та у спосіб, передбачений чинним законодавством України.

Відповідач вказує, що правові підстави, порядок проведення моніторингу закупівель та оформлення його результатів визначені Законом України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні», Законом України «Про публічні закупівлі», постановою Кабінету Міністрів України №1178 та наказом Міністерства фінансів України №552.

За твердженням відповідача, моніторинг закупівлі № UA-2025-11-11-014366-а було розпочато на підставі пункту 4 частини другої статті 8 Закону України «Про публічні закупівлі» у зв`язку з виявленням ознак порушень законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель.

Відповідач зазначає, що за результатами проведеного моніторингу встановлено порушення позивачем вимог пункту 10 частини першої статті 10, абзацу четвертого частини першої статті 41 Закону України «Про публічні закупівлі», а також абзацу другого підпункту 2 пункту 44 Особливостей, затверджених постановою Кабінету Міністрів України №1178.

Щодо порушення вимог пункту 10 частини першої статті 10 Закону України «Про публічні закупівлі» відповідач зазначає, що позивач оприлюднив договір про надання послуг від 27.11.2025 №5 та додатки до нього виключно у форматі PDF, тоді як законодавством передбачено обов`язок додаткового оприлюднення таких документів у машиночитувальному форматі.

На думку відповідача, пункт 15 Порядку розміщення інформації про публічні закупівлі прямо передбачає необхідність розміщення договорів та додатків одночасно у форматі PDF та у машиночитувальному форматі текстових даних.

При цьому відповідач вважає безпідставними доводи позивача щодо технічної неможливості оприлюднення документів у машиночитувальному форматі та зазначає, що інші замовники успішно виконують відповідні вимоги законодавства під час проведення аналогічних закупівель.

Також відповідач наголошує, що у додатках «Відомість ресурсів», які містять інформацію про ціни на матеріальні ресурси, відсутня інформація щодо країни походження товару по кожній номенклатурній позиції, що, на думку відповідача, є прямим порушенням абзацу четвертого частини першої статті 41 Закону України «Про публічні закупівлі».

Відповідач вважає, що незалежно від того, що предметом закупівлі є послуги з поточного ремонту, закон прямо зобов`язує замовника зазначати у документах, які містять інформацію про ціни на матеріальні ресурси, країну походження товару щодо кожної номенклатурної позиції.

Крім того, відповідач зазначає, що тендерна пропозиція ТОВ «СК «ПАЛАДА» не відповідала вимогам тендерної документації, оскільки у довідці про обсяги робіт учасником були зазначені певні види робіт, які фактично були відсутні у локальних кошторисах, наданих у складі тендерної пропозиції.

На думку відповідача, така невідповідність свідчила про порушення вимог тендерної документації та була підставою для обов`язкового відхилення тендерної пропозиції відповідно до абзацу другого підпункту 2 пункту 44 Особливостей №1178.

Відповідач зазначає, що пояснення позивача щодо неможливості виконання окремих робіт у зимовий період не спростовують факту невідповідності тендерної пропозиції вимогам документації, оскільки саме позивачем були затверджені відповідні вимоги тендерної документації, які підлягали обов`язковому виконанню всіма учасниками процедури закупівлі.

Також відповідач наголошує, що оскаржуваний висновок не порушує прав та законних інтересів позивача, а лише фіксує виявлені порушення законодавства у сфері публічних закупівель та містить вимоги щодо їх усунення у межах компетенції органу державного фінансового контролю.

У зв`язку з наведеним відповідач вважає позовні вимоги Харківського національного університету радіоелектроніки необґрунтованими та такими, що не підлягають задоволенню.

Інші заяви по суті справи учасники спору до суду не подавали.

Відповідно до ст.258 КАС України суд розглядає справи за правилами спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів із дня відкриття провадження у справі.

Суд розглядає справу у порядку письмового провадження без фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу на підставі п.10 ч.1 ст.4, ч.4 ст.229 КАС України.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок наявних у справі доказів у їх сукупності, суд зазначає таке.

Судом встановлено, що Північно-східним офісом Держаудитслужби 05.12.2025 розпочато моніторинг процедури закупівлі відкриті торги з особливостями № UA-2025-11-11-014366-a Харківського національного університету радіоелектроніки на закупівлю послуг Поточний ремонт покрівлі на корпусах «Б», «В», «Г», «Д», «Ж» які знаходяться за адресою: м. Харків, пр. Науки 14 (Код згідно з Єдиним закупівельним словником - ДК 021:2015:

45260000-7 - Покрівельні роботи та інші спеціалізовані будівельні роботи), очікуваною вартістю 9 791 792,00 грн.

За результатами контрольного заходу Офісом складено та оприлюднено 23.12.2025 на веб-порталі РROZORRO текст висновку про результати моніторингу закупівлі №

UA-2025-11-11-014366-a, в якому зазначено про порушення Позивачем вимог пункту 10 частини 1 статті 10, абзацу 4 частини 1 статті 41 Закону України «Про публічні закупівлі» від 25.12.2015 № 922-VIII в редакції від 19.04.2020 зі змінами, та абзацу 2 підпункту 2 пункту 44 «Особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України «Про публічні закупівлі», на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування», затверджених Постановою Кабінету Міністрів України від 12.10.2022 № 1178 зі змінами.

З огляду на встановлені порушення законодавства у сфері закупівель відповідач вказав позивачу здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень в установленому законодавством порядку.

Позивач вважає висновок моніторингу таким, що порушує його права та інтереси, а тому звернувся до суду з цим позовом.

По суті спірних правовідносин суд зазначає таке.

Згідно з ч. 1 ст. 5 Закону України "Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні», контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України «Про публічні закупівлі», проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування.

При цьому Закон України «Про публічні закупівлі» визначає правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави, територіальних громад та об`єднаних територіальних громад.

Згідно з ч. 1 ст. 8 Закону України «Про публічні закупівлі» моніторинг процедури закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його міжрегіональні територіальні органи (далі - органи державного фінансового контролю).

Компетенцію Держаудитслужби та її міжрегіональних територіальних органів визначено Законом України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» від 26.01.1993 № 2939-ХІІ (далі - Закон № 2939-ХІІ) та підпунктами З, 4 Положення про Державну аудиторську службу України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 03.02.2016 № 43 (далі - Положення № 43).

Відповідно до абзацу 2 статті 1 Закону № 2939-ХІІ орган державного фінансового контролю у своїй діяльності керується Конституцією України, Бюджетним кодексом України, цим Законом, іншими законодавчими актами, актами Президента України та Кабінету Міністрів України.

Згідно з частиною 2, 3 статті 2 Закону № 2939-ХІІ державний фінансовий контроль забезпечується органом державного фінансового контролю через проведення державного фінансового аудиту, інспектування, перевірки закупівель та моніторингу закупівлі, порядок проведення яких встановлюється Кабінетом Міністрів України.

Пунктом 14 частини 1 статті 1 Закону України «Про публічні закупівлі» від 25.12.2015 №922 -УШ в редакції від 19.04.2020 (далі - Закон № 922) визначено, що моніторинг процедури закупівлі - аналіз дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель під час проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та протягом його дії з метою запобігання порушенням законодавства у сфері публічних закупівель.

Частиною 1 статті 8 Закону № 922 визначено, моніторинг процедури закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його міжрегіональні територіальні органи.

Моніторинг процедури закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та його дії.

Підстави, за наявності яких керівник органу державного фінансового контролю або його заступник (або уповноважена керівником особа) приймає рішення про початок моніторингу закупівлі, визначені пунктами 1-5 частини 2 статті 8 Закону, а саме: 1) дані автоматичних індикаторів ризиків; 2) інформація, отримана від органів державної влади, народних депутатів України, органів місцевого самоврядування, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель; 3)повідомлення в засобах масової інформації, що містять відомості про наявність ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель; 4)виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель; 5) інформація, отримана від громадських об`єднань, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявлених за результатами громадського контролю у сфері публічних закупівель відповідно до статті 7 цього Закону.

Згідно з частиною 3 статті 8 Закону № 922 повідомлення про прийняття рішення про початок моніторингу процедури закупівлі орган державного фінансового контролю оприлюднює в електронній системі закупівель протягом двох робочих днів з дня прийняття такого рішення із зазначенням унікального номера оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєного електронною системою закупівель, та/або унікального номера повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі, а також опису підстав для здійснення моніторингу процедури закупівлі. Повідомлення про початок моніторингу процедури закупівлі не зупиняє проведення процедур закупівель, визначених цим Законом.

Відповідно до частини 6 статті 8 Закону № 922 за результатами моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу процедури закупівлі (далі - висновок), що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.

Відповідно до частини 7 статті 8 Закону № 922 у висновку обов`язково зазначаються:

1) найменування, місцезнаходження та ідентифікаційний код замовника в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, щодо якого здійснювався моніторинг процедури закупівлі;

2) назва предмета закупівлі із зазначенням коду за Єдиним закупівельним словником (у разі поділу на лоти такі відомості повинні зазначатися щодо кожного лота) та назви відповідних класифікаторів предмета закупівлі і частин предмета закупівлі (лотів) (за наявності) та його очікувана вартість;

3) унікальний номер оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєний електронною системою закупівель, та/або унікальний номер повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі;

4) опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого за результатами моніторингу процедури закупівлі;

5) зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.

У висновку може зазначатися додаткова інформація, визначена органом державного фінансового контролю.

Якщо за результатами моніторингу процедури закупівлі не виявлено порушень законодавства у сфері публічних закупівель, у висновку зазначається інформація про відсутність порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.

Якщо під час моніторингу, за результатами якого виявлено ознаки порушення законодавства у сфері публічних закупівель, було відмінено тендер чи визнано його таким, що не відбувся, орган державного фінансового контролю зазначає опис порушення без зобов`язання щодо усунення такого порушення.

Якщо за результатами моніторингу процедури закупівлі виявлено ознаки порушення законодавства, вжиття заходів щодо яких не належить до компетенції органу державного фінансового контролю, про це письмово повідомляються відповідні державні органи.

Замовник має право протягом трьох робочих днів з дня оприлюднення висновку одноразово звернутися до органу державного фінансового контролю за роз`ясненням змісту висновку та його зобов`язань, визначених у висновку. Протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення органом державного фінансового контролю висновку замовник оприлюднює через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявлених порушень (частина 8 статті 8 Закону № 922).

У разі підтвердження органом державного фінансового контролю факту усунення замовником порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, про що цей орган зазначає в електронній системі закупівель протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення замовником відповідної інформації в електронній системі закупівель, службова (посадова) особа замовника та/або уповноважена особа замовника не притягається до адміністративної відповідальності за порушення законодавства у сфері закупівель з порушень, що були усунуті замовником відповідно до висновку (частина 9 статті 8 Закону № 922).

У разі незгоди замовника з інформацією, викладеною у висновку, він має право оскаржити висновок до суду протягом 10 робочих днів з дня його оприлюднення, про що зазначається в електронній системі закупівель протягом наступного робочого дня з дня оскарження висновку до суду. Замовник зазначає в електронній системі закупівель про відкриття провадження у справі протягом наступного робочого дня з дня отримання інформації про відкриття такого провадження та номер такого провадження (частина 10 статті 8 Закону № 922).

Форма висновку та порядок його заповнення затверджені наказом Міністерства фінансів України 08 вересня 2020 року № 552 «Про затвердження форми висновку про результати моніторингу процедури закупівлі та порядку його заповнення», зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 01 жовтня 2020 р. за № 958/35241.

Відповідно до Закону України «Про публічні закупівлі» висновок про результати моніторингу процедури закупівлі фіксує порушення законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого за результатами моніторингу процедури закупівлі.

Орган державного фінансового контролю здійснює державний фінансовий контроль за використанням коштів державного та місцевих бюджетів, і в разі виявлення порушень законодавства має право пред`являти обов`язкові до виконання вимоги щодо усунення таких правопорушень.

Доказів того, що відповідач приймав таку вимогу, до суду не надано.

Суд зазначає, що з наданих до матеріалів справи доказів судом не встановлено порушень процедури проведення моніторингу процедури закупівлі, а також невідповідності спірного висновку вимогам вищевказаних норм права.

Відповідно до пункту 3-7 розділу X "Прикінцеві та перехідні положення" Закону № 922-VIII, установлено, що на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування особливості здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених цим Законом, визначаються Кабінетом Міністрів України із забезпеченням захищеності таких замовників від воєнних загроз.

Відповідно до пункту 3-7 розділу X "Прикінцеві та перехідні положення" Закону України "Про публічні закупівлі", Кабінет Міністрів України постановою від 12 жовтня 2022 року № 1178 затвердив особливості здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України "Про публічні закупівлі", на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування, (далі Особливості № 1178).

Відповідно до підпункту 6 пункту 13 Постанови Кабінету Міністрів України № 1178 "Про затвердження особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України Про публічні закупівлі, на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування" (далі Особливості) придбання замовниками товарів і послуг (крім послуг з поточного ремонту), вартість яких становить або перевищує 100 тис. гривень, послуг з поточного ремонту, вартість яких становить або перевищує 200 тис. гривень, робіт, вартість яких становить або перевищує 1,5 млн. гривень, може здійснюватися шляхом укладення договору про закупівлю без застосування відкритих торгів та/або електронного каталогу для закупівлі товару у разі відмінено відкриті торги через неподання жодної тендерної пропозиції для участі у відкритих торгах у строк, установлений замовником згідно з цими особливостями, у тому числі за лотом. При цьому предмет закупівлі, його технічні, кількісні та якісні характеристики, проект договору про закупівлю, а також вимоги до суб`єкта, з яким укладається договір про закупівлю, не повинні відрізнятися від вимог, що були визначені замовником у тендерній документації (крім вимог, визначених пунктом 47 цих особливостей), та сума договору про закупівлю не може перевищувати очікувану вартість предмета закупівлі, зазначену замовником в оголошенні про проведення відкритих торгів, які відмінено через відсутність достатньої кількості учасників процедури закупівлі (учасника процедури закупівлі), з урахуванням прийнятного відсотка перевищення ціни тендерної пропозиції учасника процедури закупівлі над очікуваною вартістю предмета закупівлі, якщо такий прийнятний відсоток був зазначений у тендерній документації.

Щодо встановленого порушення вимог пункту 10 частини першої статті 10 Закону України «Про публічні закупівлі», а саме не оприлюднив в електронній системі безпосередньо Договір про надання, суд зазначає таке.

Так, позивач уклав з ТОВ «СК`ПАЛАДА» Договір про надання послуг від 27.11.2025 №5 з додатками, предметом якого є поточний ремонт покрівлі на корпусах «Б», «В», «Г», «Д», «Ж» які знаходяться за адресою: м. Харків, пр. Науки, 14, та 27.11.2025 оприлюднив в електронній системі закупівель цей договір з додатками у форматі PDF.

Відповідно до пункту 10 частини 1 статті 10 Закону № 922 Замовник самостійно та безоплатно через авторизовані електронні майданчики оприлюднює в електронній системі закупівель у порядку, встановленому Уповноваженим органом та цим Законом, інформацію про закупівлю, а саме: договір про закупівлю та всі додатки до нього (у тому числі документи, що містять інформацію про ціни на матеріальні ресурси) у машинозчитувальному форматі (у разі оприлюднення договору про закупівлю, зазначеного в абзаці другому частини першої статті 41 цього Закону) - протягом трьох робочих днів з дня його укладення.

Статтею 41 Закону №922-VIII визначені основні вимоги до договору про закупівлю та внесення змін до нього, згідно з абзацом другим частини першої якої невід`ємними додатками до договору про закупівлю послуг з поточного ремонту, робіт з нового будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту об`єкта будівництва є документи, що містять інформацію про ціни на матеріальні ресурси.

Абзацом четвертим частини першої статті 41 Закону №922-VIII встановлено, що у документах, що містять інформацію про ціни на матеріальні ресурси, обов`язково має зазначатися така інформація: найменування матеріального ресурсу (з характеристиками), одиниця його виміру, кількість, відпускна ціна, а також вартість транспортування та заготівельно-складські витрати, а також країна походження товару щодо кожної номенклатурної позиції. Такі документи можуть містити іншу інформацію.

Судом встановлено, що позивач не оприлюднив в електронній системі безпосередньо Договір про надання послуг від 27.11.2025 №5 та додатки до нього у машинозчитувальному форматі, що є порушенням вимог пункту 10 частини 1 статті 10 Закону № 922;

Абзацом 6 п. 2 Положення про набори даних, які підлягають оприлюдненню у формі відкритих даних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 21.10.2015 №835 визначено, машиночитаний формат формат даних, структурований таким чином, що дає змогу ідентифікувати, перетворювати та отримувати конкретні дані, включаючи окремі факти та їх внутрішню структуру, без участі людини.

Згідно з п. 9 Положення N° 835 для оприлюднення наборів даних використовуються такі формати: текстові дані (TXT, RTF, MD, ODT*, DOC(X), (X)HTML*); структуровані дані (RDF*, XML* JSON*, CSV*, XLS(X), ODS*, YAML*).

Також, пунктом 15 Порядку розміщення інформації про публічні закупівлі, затвердженого наказом Мінекономіки від 11 червня 2020 року №1082, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 01 липня 2020 року за № 610/34893, договір про закупівлю, додатки до договору про закупівлю, зміни до договору про закупівлю розміщуються замовником в електронній системі закупівель у форматі PDF.

З огляду на викладене, у разі розміщення замовником в електронній системі закупівель договору про закупівлю, визначеного абзацом другим частини першої статті 41 Закону №922, додатків до такого договору, у форматі PDF, замовником розміщуються також ці документи у машинозчитувальному форматі.

У даній справі позивач замовив саме закупівлю послуг з капітального ремонту адміністративної будівлі , яка охоплюється приписами абзацу 2 частини 1 статті 41 Закону України «Про публічні закупівлі».

З огляду на наведене, суд дійшов висновку, що позивачем під час оприлюднення договору про закупівлю та додатків до нього не дотримано вимог пункту 10 частини першої статті 10 Закону України «Про публічні закупівлі», оскільки відповідні документи були розміщені виключно у форматі PDF без їх дублювання у машинозчитувальному форматі.

При цьому доводи позивача щодо відсутності технічної можливості оприлюднення таких документів у машинозчитувальному форматі суд оцінює критично, оскільки законодавство прямо передбачає обов`язок замовника забезпечити розміщення відповідних документів у такому форматі, а наявність підписів та печаток на документах не виключає можливості створення текстового електронного примірника документа для цілей оприлюднення в електронній системі закупівель.

Також суд враховує, що положення пункту 15 Порядку №1082 щодо розміщення договорів у форматі PDF не звільняють замовника від обов`язку додаткового оприлюднення таких документів у машинозчитувальному форматі у випадках, прямо передбачених пунктом 10 частини першої статті 10 Закону №922-VIII.

З урахуванням вищевикладеного, суд дійшов до висновку, що висновок відповідача про наявність порушення позивачем вимог пункту 10 частини першої статті 10 Закону України «Про публічні закупівлі» є обґрунтованим та відповідає фактичним обставинам справи.

Щодо встановленого відповідачем порушення в частині оприлюднення Договору про надання послуг від 27.11.2025 №5 та додатків до нього, зокрема додатків «Відомість ресурсів», що містять інформацію про ціни на матеріальні ресурси, суд зазначає таке.

Судом встановлено, що позивачем оприлюднено Договір про надання послуг від 27.11.2025 №5 та додатки до нього, у тому числі додатки «Відомість ресурсів». Разом з тим, у вказаних документах відсутня інформація щодо країни походження товару стосовно кожної номенклатурної позиції матеріальних ресурсів.

Відповідно до абзацу четвертого частини першої статті 41 Закону України «Про публічні закупівлі» у документах, що містять інформацію про ціни на матеріальні ресурси, обов`язково зазначається, зокрема, країна походження товару щодо кожної номенклатурної позиції.

Посилання позивача на те, що предметом закупівлі були послуги з поточного ремонту, а не товари, суд оцінює критично, оскільки вимоги наведеної норми прямо поширюються на документи, що містять інформацію про ціни на матеріальні ресурси, які є невід`ємними додатками до договору про закупівлю відповідних послуг.

Так само не спростовують встановленого порушення доводи позивача щодо технічних особливостей програмного комплексу АВК-5, оскільки обов`язок дотримання вимог Закону України «Про публічні закупівлі» не ставиться у залежність від функціональних можливостей програмного забезпечення, яке використовується замовником під час формування кошторисної документації.

За таких обставин суд дійшов висновку, що відповідач обґрунтовано встановив порушення позивачем вимог абзацу четвертого частини першої статті 41 Закону України «Про публічні закупівлі».

Щодо тверджень позивача про відсутність порушення вимог абзацу другого підпункту 2 пункту 44 Особливостей №1178, суд зазначає таке.

Відповідно до абзацу 2 підпункту 2 пункту 44 Постанови № 1178 Замовник відхиляє тендерну пропозицію із зазначенням аргументації в електронній системі закупівель у разі, коли тендерна пропозиція не відповідає умовам технічної специфікації та іншим вимогам щодо предмета закупівлі тендерної документації, крім невідповідності в інформації та/або документах, що може бути усунена учасником процедури закупівлі відповідно до пункту 43 цих особливостей.

Згідно з абзацом 1 пункту 28 розділу «Порядок проведення відкритих торгів» Постанови № 1178 тендерна документація формується замовником відповідно до вимог статті 22 Закону № 922 з урахуванням цих особливостей.

Відповідно до пункту 31 частини першої статті 1 Закону № 922 тендерна документація - документація щодо умов проведення тендеру, що розробляється та затверджується замовником і оприлюднюється для вільного доступу в електронній системі закупівель.

Тендерна документація безоплатно оприлюднюється замовником разом з оголошенням про проведення відкритих торгів в електронній системі закупівель для загального доступу шляхом заповнення полів в електронній системі закупівель. Тендерна документація не є об`єктом авторського права та/або суміжних прав (частина 1 стаття 22 Закону № 922).

Відповідно до абзацу 1 частини 3 статті 22 Закону № 922 тендерна документація може містити іншу інформацію, вимоги щодо наявності якої передбачені законодавством та яку замовник вважає за необхідне включити до тендерної документації.

Північно-східним офісом Держаудитслужби при проведенні моніторингу закупівлі № UA-2025-11-11-014366-a було встановлено, що:

- в пункті 1 «Зміст і спосіб подання тендерної пропозиції» Розділу 3 «Інструкція з підготовки тендерної пропозиції» Тендерної документації позивач зазначив, що Тендерна пропозиція подається в електронному вигляді через електронну систему закупівель шляхом заповнення електронних форм з окремими полями, де зазначається інформація про ціну, інші критерії оцінки (у разі їх встановлення замовником), інформація від учасника процедури закупівлі про його відповідність кваліфікаційним (кваліфікаційному) критеріям (у випадку застосування), наявність/відсутність підстав, установлених у пункті 47 Особливостей і в тендерній документації, та шляхом завантаження необхідних документів, що вимагаються замовником у тендерній документації, та Додатках до неї, зокрема: інформацію та документи наведені в Додатку 3 до тендерної документації (стор. 6-7 в Тендерній документації);

- в Додатку № 3 «Перелік документів, які вимагаються від учасника у складі його тендерної пропозиції» до Тендерної документації позивач зазначив перелік документів, які учасники повинні надати у складі тендерної документації зокрема: пункт 2 - згоду з інформацією про необхідні технічні, якісні та кількісні характеристики предмета закупівлі наведені у Додатку 2 до цієї тендерної документації та документи що вимагаються Додатком 2 до цієї тендерної документації. Інформацією про необхідні технічні, якісні та кількісні характеристики предмета закупівлі, а також відповідну технічну специфікацію (у разі потреби (плани, креслення, малюнки чи опис предмета закупівлі);

- в Додатку № 2 «Інформація про технічні, якісні та кількісні характеристики предмета закупівлі» до Тендерної документації Позивач зазначив перелік робіт, які необхідно зробити при поточному ремонті покрівлі на корпусах, також про необхідність надати в складі тендерної пропозиції інформацію та документи для підтвердження відповідності тендерної пропозиції технічним, якісним, кількісним та іншим вимогам замовника до предмета закупівлі відповідно до технічної частини документації, в тому числі: розрахунок договірної ціни відповідно до вимог чинних кошторисних норм України «Настанова з визначення вартості будівництва», який в себе включає: договірну ціну; локальний кошторис; підсумкову відомість ресурсів; розрахунок загальновиробничих витрат; розрахунок коштів на покриття адміністративних витрат будівельних організацій, розрахунок прибутку; довідку у довільній формі, яка повинна містити інформацію про якісні та кількісні характеристики послуг, які будуть надані учасником;

- учасник ТОВ «СК «ПАЛАДА» у складі тендерної пропозиції надав Довідку №б/н від 13.11.2025, де зазначено в розділі «Відомість обсягів послуг (робіт)» перелік робіт, які учасник зобов`язався виконати: Корпус «Б»: (позиція 17) Різання стального профільованого настилу м різа 103, (позиція 21) Улаштування з листової сталі карнизних звисів м 25, Ремонт парапетів частково: (позиція 28) Поліпшене штукатурення стін по сітці без улаштування каркасу м2 39,8, (позиція 29) Шпаклювання стін мінеральною шпаклівкою м2 99,5, (позиція 30) Додавати на 1 мм зміни товщини шпаклівки до норм 15-182-1, 15-182-2 м2 99,5, (позиція 31) Поліпшене фарбування полівінілацетатними водоемульсійними сумішами стін по збірних конструкціях, підготовлених під фарбування м2 99,5; Корпус «В»: (позиція 13) Різання стального профільованого настилу м різа 34, (позиція 17) Улаштування з листової сталі карнизних звисів м 9; Корпус «Г»: (позиція 14) Різання стального профільованого настилу м різа 78, (позиція 18) Улаштування з листової сталі карнизних звисів м 44; Корпус «Д» (позиція 15) Різання стального профільованого настилу м різа 113, (позиція 19) Улаштування з листової сталі карнизних звисів м 88, (позиція 24) Улаштування з листової сталі карнизних звисів м 90; Корпус «Ж» (позиція 13) Різання стального профільованого настилу м різа 73, (позиція 17) Улаштування з листової сталі карнизних звисів м 8, Ремонт парапетів частково: (позиція 25) Поліпшене штукатурення стін по сітці без улаштування каркасу м2 10,8 (позиція 26) Шпаклювання стін мінеральною шпаклівкою м2 25,2 (позиція 27) Додавати на 1 мм зміни товщини шпаклівки до норм 15-182-1,15-182-2 м2 25,2 (позиція 28) Поліпшене фарбування полівінілацетатними водоемульсійними сумішами стін по збірних конструкціях, підготовлених під фарбування м2 25,2.

Проте, в Локальних кошторисах, наданих учасником ТОВ «СК «ПАЛАДА» у складі тендерної пропозиції, вищезазначені роботи відсутні (51. Кошторисна документація.pdf).

Відповідно до частини 5 статті 8 Закону № 922 протягом строку проведення моніторингу процедури закупівлі Офіс через електронну систему закупівель РROZORRO 11.11.2025 направив позивачу Запит про надання пояснень з метою отримання інформації стосовно вищевикладеного.

16.12.2025 Замовник через електронну систему закупівель надав Офісу Відповідь замовника на пояснення, де зазначив «згідно акту огляду від 19.11.2025р. в зв`язку з неможливістю якісного виконання вищезазначених видів робіт у зимовий період та можливим руйнуванням елементів будівлі які входять в ореол культурної спадщини пам`ятки архітектури та містобудування. Дані вищезазначені види роботи не будуть виконуватися».

Так, у ході судового розгляду судом встановлено, що у складі тендерної пропозиції ТОВ «СК «ПАЛАДА» учасником були подані документи, які містили невідповідності між зазначеними у довідці обсягами робіт та локальними кошторисами. Зокрема, окремі види робіт, наведені у довідці, були відсутні у локальних кошторисах, що свідчить про невідповідність тендерної пропозиції вимогам тендерної документації.

Посилання позивача на неможливість виконання окремих робіт у зимовий період та наявність акта огляду від 19.11.2025 суд оцінює критично, оскільки саме замовником були визначені відповідні технічні вимоги та перелік робіт у тендерній документації, які підлягали обов`язковому врахуванню учасниками процедури закупівлі. При цьому внесення змін до фактичного обсягу робіт без належного коригування тендерної документації не може свідчити про відповідність поданої тендерної пропозиції встановленим вимогам.

Суд зазначає, що обов`язок замовника щодо відхилення тендерної пропозиції у разі її невідповідності вимогам тендерної документації має імперативний характер та не ставиться у залежність від причин виникнення такої невідповідності чи подальшої можливості виконання окремих видів робіт.

За таких обставин суд дійшов висновку, що відповідачем правомірно встановлено порушення позивачем вимог абзацу другого підпункту 2 пункту 44 Особливостей №1178.

Суд зазначає, що висновок про результати моніторингу закупівлі відповідає критеріям, встановленим в пунктах 1, 3 частині 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, оскільки у ньому зазначений перелік заходів, які має вжити позивач для усунення виявлених порушень, зокрема, з огляду на встановлені порушення законодавства у сфері закупівель, керуючись статтями 5 та 10 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» та статтею 8 Закону України «Про публічні закупівлі» Північно-східний офіс Держаудитслужби зобов`язує здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень шляхом розірвання договору та вжиття заходів щодо недопущення встановлених порушень у подальшому, зокрема шляхом притягнення до відповідальності осіб, якими допущені порушення та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів.

Відповідно до вимог пункту 5 частини сьомої статті 8 Закону № 922 у висновку, складеному за результатами моніторингу, обов`язково зазначається зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.

Спосіб усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель законом не визначається.

Водночас частиною восьмою статті 8 Закону № 922 визначено, що замовник має право протягом трьох робочих днів з дня оприлюднення висновку одноразово звернутися до органу державного фінансового контролю за роз`ясненням змісту висновку та його зобов`язань, визначених у висновку. Протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення органом державного фінансового контролю висновку замовник оприлюднює через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявлених порушень.

Таким чином, після оприлюднення висновку замовник має три варіанти поведінки:

- усунути викладені у ньому порушення законодавства у сфері публічних закупівель та надати документи, що підтверджують це органу державного фінансового контролю;

- надати аргументовані заперечення до висновку;

- надати інформацію про причини неможливості усунення виявлених порушень.

Аналогічний правовий висновок викладений в постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 17 серпня 2022 року у справі №520/14902/2020.

Судом встановлено, що оскаржуваний висновок містить спосіб (шлях) усунення виявлених порушень, запропонований відповідачем замовнику, такий спосіб усунення порушень є доцільним варіантом усунення таких порушень.

У вищевказаному контексті суд вважає доцільним наголосити на тому, що така поведінка позивача порушує зобов`язання держави України перед своїми громадянами щодо принципу відкритого, прозорого витрачання відповідними суб`єктами бюджетних коштів, захисту та недопущення недобросовісної конкуренції під час здійснення публічних закупівель, особливо під час дії воєнного стану, коли витрати державного та місцевих бюджетів слід планувати з особливою ретельністю та проводити публічні закупівлі раціонально та з дотриманням встановлених законом процедур.

З урахуванням встановлених у цій справі обставин суд приходить до висновку про обґрунтованість і законність спірного індивідуального акту, відтак, позов задоволенню не підлягає з огляду на помилкове тлумачення позивачем приписів законодавства про публічні закупівлі, чим був мотивований позов.

Суд наголошує, що Європейський суд з прав людини у рішенні від 10 лютого 2010 року у справі Серявін та інші проти України зауважив, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях, зокрема, судів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод (далі Конвенція) зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення. У справі Трофимчук проти України ЄСПЛ також зазначив, що хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не можна розуміти як вимогу детально відповідати на кожен довід. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи.

Відповідно до пункту 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень, обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення.

Наведене дає підстави для висновку, що доводи скаржника у кожній справі мають оцінюватись судами на предмет їх відповідності критеріям конкретності, доречності та важливості у рамках відповідних правовідносин з метою належного обґрунтування позиції суду. Деякі аргументи не можуть бути підставою для надання детальної відповіді на такі доводи.

Усі інші аргументи сторін вивчені судом, однак є такими, що не потребують детального аналізу у судовому рішенні, оскільки вищенаведених висновків суду не спростовують.

Статтею 19 Конституції України передбачено, що правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством. Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ч.1 та ч.2 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України, завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

За приписами ч.1 ст.77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 КАС України.

Зважаючи на встановлені у справі обставини та з огляду на приписи норм чинного законодавства, які регулюють спірні правовідносини, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення адміністративного позову.

Судові витрати підлягають розподілу відповідно до приписів ст.139 КАС України.

Керуючись ст.ст. 19, 139, 205, 229, 241-247, 250, 255, 293, 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Відмовити у задоволенні позову Харківського національного університету радіоелектроніки (просп. Науки, буд. 14, м. Харків, 61166, ) до Північно-східного офісу Державної аудиторської служби України (майдан Свободи, буд. 5, Держпром, 4 під., 10 пов., м. Харків, 61022, ), третю особа - Товариство з обмеженою відповідальністю "СК"ПАЛАДА" (в`їзд Володарського 2-й, буд.2, м. Харків, Харківський р-н, Харківська обл., 61064 ) про визнання протиправним та скасування висноску.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення у повному обсязі виготовлено 21 травня 2026 року.

Суддя Олексій КОТЕНЬОВ