Справа № 160/10913/25
Суддя: Гончарова І.А.
Дата ухвалення: 2026-05-21 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 травня 2026 року

м. Київ

справа № 160/10913/25

касаційне провадження № К/990/46829/25

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:

судді-доповідача - Гончарової І.А.,

суддів - Олендера І.Я., Ханової Р.Ф.,

розглянувши в попередньому судовому засіданні касаційну скаргу Київської митниці

на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 04 червня 2025 року (головуючий суддя - Златін С.В.)

та постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 23 жовтня 2025 року (колегія суддів у складі: головуючий суддя - Лукманова О.М.; судді: Божко Л.А., Олефіренко Н.А.)

у справі № 160/10913/25

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «ДЕКА ЛТД»

до Київської митниці

про визнання протиправним та скасування рішення,

УСТАНОВИВ:

У квітні 2025 року Товариство з обмеженою відповідальністю «ДЕКА ЛТД» (далі - ТОВ «ДЕКА ЛТД», позивач, платник, товариство) звернулося до адміністративного суду з позовом до Київської митниці (далі - митний орган, відповідач), в якому просило визнати протиправним та скасувати рішення митного органу щодо класифікації товару від 17 лютого 2025 року № 25UA8-КТ.

Обґрунтовуючи позовні вимоги, товариство зазначило, що ввезені ним кавомашини торговельної марки Jura не є торговельними автоматами у розумінні товарної позиції 8476 згідно з УКТ ЗЕД, оскільки не укомплектовані пристроями для збирання оплати, зокрема банкнотоприймачами, монетоприймачами, терміналами для безготівкового розрахунку, пристроями для безконтактної оплати або іншими подібними засобами. Позивач указував, що такі кавомашини лише мають технічну можливість підключення окремих додаткових пристроїв або адаптерів, однак у стані, поданому до митного оформлення, можуть готувати та видавати напій після натискання відповідної кнопки без попередньої оплати. На думку платника, така характеристика відповідає товарній позиції 8419, яка охоплює, зокрема, автомати для видавання гарячих або холодних напоїв без пристроїв для збирання оплати.

Дніпропетровський окружний адміністративний суд рішенням від 04 червня 2025 року, залишеним без змін постановою Третього апеляційного адміністративного суду від 23 жовтня 2025 року, позов задовольнив.

Приймаючи рішення про задоволення позовних вимог, судові інстанції виходили з того, що визначальною ознакою товарної позиції 8476 є наявність у машини функції автоматичного продажу продукту після здійснення монетарного обміну між покупцем і машиною. Натомість кавомашини, які можуть видавати гарячі напої без пристроїв для збирання оплати, виключаються з товарної позиції 8476 та підлягають класифікації у товарній позиції 8419. Суди встановили, що ввезені позивачем кавомашини не були укомплектовані додатковим обладнанням для налаштування та підключення платіжних систем, зчитувачами банківських карток, приймачами готівки, монетоприймачами, касовими апаратами чи системами Pay-Pass. За таких обставин суди дійшли висновку, що митний орган не довів наявності підстав для класифікації товару за кодом згідно з УКТ ЗЕД . Також суди зазначили, що наявність у кавомашин роз`ємів для потенційного підключення адаптерів або платіжних пристроїв не свідчить про те, що ввезений товар у поданому до митного оформлення стані має основну функцію торговельного автомата.

Не погодившись із рішеннями судів попередніх інстанцій, Київська митниця звернулася до Верховного Суду з касаційною скаргою, у якій, покликаючись на неправильне застосування судами норм матеріального права та порушення норм процесуального права, просить скасувати рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 04 червня 2025 року, постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 23 жовтня 2025 року та прийняти нове рішення, яким у задоволенні позову відмовити.

Касаційна скарга обґрунтована підставою, передбаченою пунктом 1 частини четвертої статті 328 Кодексу адміністративного судочинства України. Відповідач зазначає, що суди попередніх інстанцій застосували норми права без урахування висновків Верховного Суду, викладених у постанові від 24 жовтня 2023 року у справі № 380/10416/21. На думку митного органу, суди неправильно застосували Основні правила інтерпретації УКТ ЗЕД 1, 2(a) та 6, положення примітки 3 до розділу XVI УКТ ЗЕД, а також неправильно визначили співвідношення товарних позицій 8419 та 8476. Митний орган наполягає, що ввезені кавомашини мають плату, контролер, програмне забезпечення та відповідні роз`єми, які забезпечують можливість їх використання для автоматичного продажу напою після оплати. За доводами відповідача, відсутність інтегрованого платіжного пристрою не змінює функціонального призначення кавомашин, оскільки вони можуть бути підключені до зовнішніх платіжних систем, а отже, мають основні властивості торговельних автоматів товарної позиції 8476. Також Київська митниця вказує, що суди безпідставно врахували висновок судового експерта Зеленіної Є.В. від 29 березня 2025 року № 1023/03.2025, оскільки визначення коду товару згідно з УКТ ЗЕД не належить до компетенції експерта.

Ухвалою від 09 грудня 2025 року Верховний Суд відкрив касаційне провадження за касаційною скаргою митного органу.

22 грудня 2025 року від ТОВ «ДЕКА ЛТД» на адресу Верховного Суду надійшов відзив на касаційну скаргу, в якому воно просить залишити касаційну скаргу без задоволення, а рішення судів попередніх інстанцій - без змін.

Переглядаючи оскаржувані судові рішення в межах доводів та вимог касаційної скарги, перевіряючи дотримання судами першої та апеляційної інстанцій норм процесуального права при встановленні фактичних обставин у справі та правильність застосування ними норм матеріального права, Верховний Суд дійшов висновку, що касаційна скарга задоволенню не підлягає з огляду на таке.

Судовий розгляд установив, що між Jura Elektroapparate AG та ТОВ «ДЕКА ЛТД» укладено зовнішньоекономічний договір купівлі-продажу від 02 січня 2025 року № 3.

На виконання цього договору ТОВ «ДЕКА ЛТД» ввезло на митну територію України товар, а саме кавомашини торговельної марки Jura:

арт. 15544, кавомашина X4 Dark Inox (EA) - 1 шт.;

арт. 15546, кавомашина X10 Dark Inox (EA) - 6 шт.;

арт. 15550, кавомашина W8 Dark Inox (EA) - 5 шт.;

арт. 15549, кавомашина Giga W10 Diamond Silver (EA) - 1 шт.

28 січня 2025 року позивач подав електронну митну декларацію типу ІМ40ДЕ № 25UA05U9 з метою митного оформлення вказаних товарів у режимі імпорту.

У графі 31 митної декларації товар був описаний як кавомашини з електричним нагріванням, що призначені для приготування гарячої кави, професійні, не для побутових потреб, які не мають пристрою для збирання оплати.

Позивач класифікував товар за кодом згідно з УКТ ЗЕД .

Після проведення відбору зразків 29 січня 2025 року платник подав тимчасову митну декларацію типу ІМ40ТН № 25UA75U0.

06 лютого 2025 року Спеціалізована лабораторія з питань експертизи та досліджень Держмитслужби склала висновок № -0036, згідно з яким надані на дослідження пристрої ідентифіковано як стаціонарні, промислові, з електричним нагріванням апарати для приготування кави та інших гарячих напоїв, а саме кавомашини марки Jura моделей X4, X10, Giga W10 та W8.

У цьому висновку зазначено, що кавомашини можуть використовувати додаткове обладнання, а саме адаптери Jura Smart Connect, Jura Wi-Fi Connect, Jura Payment Connect, Jura MDB Connect, Jura Wireless Transmitter. У наданих на дослідження кавомашинах наявні роз`єми для підключення таких адаптерів.

Водночас Спеціалізована лабораторія встановила, що додаткове обладнання для налаштування та підключення платіжних систем, зчитувачів банківських карток, приймачів готівки, монетоприймачів, касових апаратів, систем Pay-Pass, за допомогою яких можна здійснювати оплату за товар, у наданих на дослідження кавомашинах не виявлене, за винятком адаптера Jura Wi-Fi Connect у моделі Giga W10.

Також у висновку зазначено, що перевірити наявність функції видачі товару після оплати в наданих на дослідження кавомашинах не видається можливим, оскільки доступ до меню кавомашин Jura може бути здійснений лише після їх інсталяції.

17 лютого 2025 року Київська митниця прийняла рішення щодо класифікації товару № 25UA8-КТ, яким змінила заявлений декларантом код згідно з УКТ ЗЕД на код .

Підставою для прийняття такого рішення митний орган визначив те, що кавомашини мають можливість підключення пристроїв, призначених для здійснення оплати за товар, зокрема через адаптери Jura Smart Connect, Jura Wi-Fi Connect, Jura Payment Connect, Jura MDB Connect, Jura Wireless Transmitter. Митний орган також указав, що адаптер Jura Payment Connect дозволяє скористатися програмним забезпеченням Pocket Pilot 2.0, яке забезпечує безготівкові платежі та не потребує додаткового обладнання, такого як пристрої для монет чи пристрої для зчитування карток.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам, Верховний Суд зазначає таке.

Відповідно до частин першої, другої та четвертої статті 67 Митного кодексу України (далі - МК України) українська класифікація товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТ ЗЕД) складається на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів та затверджується законом про Митний тариф України.

В УКТ ЗЕД товари систематизовано за розділами, групами, товарними позиціями, товарними підпозиціями, найменування і цифрові коди яких уніфіковано з Гармонізованою системою опису та кодування товарів.

Структура десятизнакового цифрового кодового позначення товарів в УКТ ЗЕД включає код групи (перші два знаки), товарної позиції (перші чотири знаки), товарної підпозиції (перші шість знаків), товарної категорії (перші вісім знаків), товарної підкатегорії (десять знаків).

За змістом частин першої - п`ятої статті 69 МК України товари при їх декларуванні підлягають класифікації, тобто у відношенні товарів визначаються коди відповідно до класифікаційних групувань, зазначених в УКТ ЗЕД.

Митні органи здійснюють контроль правильності класифікації товарів, поданих до митного оформлення, згідно з УКТ ЗЕД.

На вимогу посадової особи митного органу декларант або уповноважена ним особа зобов`язані надати усі наявні відомості, необхідні для підтвердження заявлених ними кодів товарів, поданих до митного оформлення, а також зразки таких товарів та/або техніко-технологічну документацію на них.

У разі виявлення під час митного оформлення товарів або після нього порушення правил класифікації товарів митний орган має право самостійно класифікувати такі товари.

Для цілей класифікації товарів під складним випадком класифікації товару розуміється випадок, коли у процесі контролю правильності заявленого декларантом або уповноваженою ним особою коду товару виникають суперечності щодо тлумачення положень УКТ ЗЕД, вирішення яких потребує додаткової інформації, спеціальних знань, проведення досліджень тощо.

Відповідно до частини першої статті 248 МК України митне оформлення розпочинається з моменту подання митному органу декларантом або уповноваженою ним особою митної декларації або документа, який відповідно до законодавства її замінює, та документів, необхідних для митного оформлення, а в разі електронного декларування - з моменту отримання митним органом від декларанта або уповноваженої ним особи електронної митної декларації або електронного документа, який відповідно до законодавства замінює митну декларацію.

За змістом частини першої статті 257 МК України декларування здійснюється шляхом заявлення за встановленою формою (письмовою, усною, шляхом вчинення дій) точних відомостей про товари, мету їх переміщення через митний кордон України, а також відомостей, необхідних для здійснення їх митного контролю та митного оформлення. При застосуванні письмової форми декларування можуть використовуватися як електронні документи, так і документи на паперовому носії або їх електронні (скановані) копії, на які накладено електронний підпис декларанта або уповноваженої ним особи.

Порядок роботи відділу митних платежів, підрозділу митного оформлення митного органу та митного поста при вирішенні питань класифікації товарів, що переміщуються через митний кордон України, затверджений наказом Міністерства фінансів України від 30 травня 2012 року № 650 (далі - Порядок № 650).

Пунктом 1 розділу ІІ названого Порядку передбачено, що посадові особи Підрозділу, ПМО здійснюють контроль правильності класифікації товарів під час виконання митних формальностей. Обсяг митного контролю, достатнього для забезпечення додержання правил класифікації товарів, визначається на підставі результатів застосування системи управління ризиками.

Посадова особа Підрозділу або підрозділу митних компетенцій у строк не більше 10 календарних днів з дня отримання Запиту здійснює класифікацію товарів, за результатами якої: підтверджує задекларований код товару згідно з УКТЗЕД; або приймає Рішення (пункт 9 розділу ІІ Порядку № 650).

Рішення приймається у разі необхідності зміни задекларованого коду товару згідно з УКТ ЗЕД на підставі встановлених характеристик товару, які є визначальними для його класифікації. Для прийняття Рішення використовуються відомості, які містяться у митній декларації, інших документах, поданих для митного оформлення, а також документи та відомості, надані разом із Запитом та/або у порядку, передбаченому пунктом 12 цього розділу (пункт 11 Порядку № 650).

Класифікація товарів в УКТ ЗЕД здійснюється за Основними правилами інтерпретації УКТ ЗЕД, передбаченими додатком до Закону України «Про Митний тариф України».

Відповідно до правила 1 Основних правил інтерпретації УКТ ЗЕД назви розділів, груп і підгруп наводяться лише для зручності користування УКТ ЗЕД; для юридичних цілей класифікація товарів в УКТ ЗЕД здійснюється виходячи з назв товарних позицій і відповідних приміток до розділів чи груп і, якщо цими назвами не передбачено іншого, відповідно до таких правил:

2. (a) будь-яке посилання в назві товарної позиції на будь-який виріб стосується також некомплектного чи незавершеного виробу за умови, що він має основну властивість комплектного чи завершеного виробу. Це правило стосується також комплектного чи завершеного виробу (або такого, що класифікується як комплектний чи завершений згідно з цим правилом), незібраного чи розібраного;

(b) будь-яке посилання в назві товарної позиції на будь-який матеріал чи речовину стосується також сумішей або сполук цього матеріалу чи речовини з іншими матеріалами чи речовинами. Будь-яке посилання на товар з певного матеріалу чи речовини розглядається як посилання на товар, що повністю або частково складається з цього матеріалу чи речовини. Класифікація товару, що складається більше ніж з одного матеріалу чи речовини, здійснюється відповідно до вимог правила 3.

Відповідно до правила 6 Основних правил інтерпретації УКТ ЗЕД для юридичних цілей класифікація товарів у товарних підпозиціях, товарних категоріях і товарних підкатегоріях здійснюється відповідно до назви останніх, а також приміток, які їх стосуються, з урахуванням певних застережень (mutatіs mutandіs), положень вищезазначених правил за умови, що порівнювати можна лише назви одного рівня деталізації. Для цілей цього правила також можуть застосовуватися відповідні примітки до розділів і груп, якщо в контексті не зазначено інше.

Пояснення до УКТ ЗЕД затверджені наказом Державної митної служби України від 14 грудня 2022 року № 543.

Товарна позиція 8419 згідно з УКТ ЗЕД охоплює машини, обладнання промислове або лабораторне з електричним чи неелектричним нагріванням для обробки матеріалів шляхом зміни температури, зокрема для приготування гарячих напоїв або приготування чи розігрівання їжі, крім машин або обладнання, призначених для використання у побуті.

Пояснення до товарної позиції 8419 передбачають, зокрема, включення до цієї позиції спеціальних апаратів для розігрівання чи приготування їжі, які зазвичай не застосовуються у побуті, а також автоматів для видавання гарячих або холодних напоїв без пристроїв для збирання оплати.

Товарна позиція 8476 згідно з УКТ ЗЕД охоплює автомати торговельні, зокрема для продажу поштових марок, сигарет, продовольчих товарів або напоїв, включаючи автомати для розміну банкнот та монет.

За змістом Пояснень до товарної позиції 8476 до цієї позиції входять різні види машин, які проводять видачу того чи іншого товару, коли в монетоприймальну щілину опускають одну або кілька монет, жетонів або магнітну картку. Термін «торговельні» у цій товарній позиції стосується монетарного обміну між покупцем та машиною з метою отримання продукту.

Водночас Пояснення до цієї товарної позиції прямо передбачають, що до товарної позиції 8476 не включаються машини, які відпускають продукти, але не мають пристрою для збирання оплати. Автомати для видавання гарячих або холодних напоїв без пристроїв для збирання оплати виключаються з цієї товарної позиції та належать до товарної позиції 8419.

Отже, для розмежування товарних позицій 8419 та 8476 у спірних правовідносинах визначальне значення має не лише здатність машини готувати гарячий напій чи її професійне або комерційне використання, а наявність у товару ознак торговельного автомата, основною функцією якого є автоматичний продаж продукту після здійснення оплати.

Сама по собі обставина, що кавомашина може використовуватися у супермаркетах, закладах громадського харчування, офісах або інших комерційних приміщеннях, не є самостійною класифікаційною ознакою товарної позиції 8476.

Товарна позиція 8419 також охоплює обладнання, яке не призначене для побутового використання та може використовуватися у закладах громадського харчування, ресторанах, їдальнях чи інших місцях професійного або комерційного використання.

Тому комерційне призначення обладнання не є тотожним його класифікації як торговельного автомата. Для віднесення товару до позиції 8476 митний орган повинен довести, що основною функцією такого товару у стані, в якому він поданий до митного оформлення, є саме автоматичний продаж продукту після оплати.

Суди попередніх інстанцій установили, що спірні кавомашини у стані, поданому до митного оформлення, не були укомплектовані пристроями для збирання оплати.

Також суди встановили, що додаткове обладнання для налаштування та підключення платіжних систем, зчитувачі банківських карток, приймачі готівки, монетоприймачі, касові апарати, системи Pay-Pass чи інші пристрої для збирання оплати у наданих на дослідження кавомашинах не виявлені.

Зміст висновку Спеціалізованої лабораторії Держмитслужби від 06 лютого 2025 року № -0036 свідчить не про наявність у спірних кавомашинах пристроїв для збирання оплати, а лише про можливість їх оснащення додатковим обладнанням для налаштування та підключення платіжних систем.

При цьому сама Спеціалізована лабораторія зазначила, що перевірити наявність функції видачі товару після оплати у наданих на дослідження кавомашинах не видається можливим.

За таких обставин висновок митного органу про те, що спірні кавомашини мають класифікуватися як торговельні автомати товарної позиції 8476, ґрунтується не на встановленні фактичної наявності у товару функції автоматичного продажу після оплати, а на припущенні про можливість подальшого підключення до кавомашин додаткових платіжних модулів або використання відповідного програмного забезпечення.

Верховний Суд зазначає, що для класифікації кавомашини як торговельного автомата товарної позиції 8476 згідно з УКТ ЗЕД визначальним є не абстрактна технічна сумісність із платіжними модулями, адаптерами або програмним забезпеченням для оплати, а наявність у товару в стані, поданому до митного оформлення, основної функції автоматичного продажу продукту після здійснення оплати.

Якщо кавомашина без додаткового обладнання здатна готувати та видавати напій після вибору відповідної опції користувачем, а пристрої для збирання оплати не входять до її комплектації та не виявлені під час митного огляду або дослідження, така машина не має визначальної ознаки торговельного автомата товарної позиції 8476.

Доводи відповідача про необхідність застосування правила 2(a) Основних правил інтерпретації УКТ ЗЕД не спростовують правильності висновків судів попередніх інстанцій.

Зазначене правило передбачає можливість класифікації некомплектного або незавершеного виробу як комплектного чи завершеного лише за умови, що такий виріб у поданому до митного оформлення стані має основну властивість комплектного чи завершеного виробу.

Суди попередніх інстанцій установили, що ввезені позивачем кавомашини були готовими до використання виробами у комплектації виробника та могли виконувати свою основну функцію - приготування гарячих напоїв - без додаткового доукомплектування.

Спір у цій справі виник не з приводу ввезення некомплектної або незавершеної машини як такої, а щодо того, чи може готова кавомашина без пристрою для збирання оплати вважатися торговельним автоматом.

Сама лише можливість підключення до кавомашини додаткових адаптерів, платіжних систем або програмного забезпечення для безготівкової оплати не свідчить, що у стані, поданому до митного оформлення, товар мав основну властивість завершеного торговельного автомата.

Інше тлумачення правила 2(a) фактично означало б, що будь-яке обладнання, яке потенційно може бути модернізоване або доукомплектоване додатковими модулями, повинно класифікуватися не за фактичними характеристиками на момент митного оформлення, а за можливим майбутнім способом використання після такої модернізації. Такий підхід не узгоджується з принципами класифікації товарів згідно з УКТ ЗЕД.

Верховний Суд також відхиляє доводи відповідача про неправильне застосування судами попередніх інстанцій правила 6 Основних правил інтерпретації УКТ ЗЕД.

Суди першої та апеляційної інстанцій не заперечували необхідності поетапної класифікації товару за товарною позицією, підпозицією, категорією та підкатегорією. Водночас правильне застосування правила 6 можливе лише після визначення відповідної товарної позиції з урахуванням назв товарних позицій, приміток і Пояснень до них.

У цій справі ключовим є питання, чи належить спірний товар до товарної позиції 8419 або 8476. Вирішення цього питання залежить від установлених судами характеристик товару, зокрема наявності або відсутності пристрою для збирання оплати та функції автоматичного продажу продукту після оплати.

Установивши, що спірні кавомашини у стані, поданому до митного оформлення, не були обладнані пристроями для збирання оплати, суди попередніх інстанцій дійшли обґрунтованого висновку про відсутність підстав для їх класифікації у товарній позиції 8476.

Посилання митного органу на постанову Верховного Суду від 24 жовтня 2023 року у справі № 380/10416/21 не свідчить про неправильне застосування судами попередніх інстанцій норм матеріального права у цій справі.

Для застосування пункту 1 частини четвертої статті 328 Кодексу адміністративного судочинства України недостатнім є формальне посилання на окремі висновки Верховного Суду щодо загальних правил класифікації товарів за УКТ ЗЕД. Скаржник має обґрунтувати, що відповідний висновок сформульований у подібних правовідносинах, тобто за подібних предмета спору, підстав позову, змісту позовних вимог, установлених фактичних обставин і матеріально-правового регулювання.

У справі № 380/10416/21 Верховний Суд сформулював загальні підходи щодо значення повного десятизначного коду товару згідно з УКТ ЗЕД та поетапності класифікації товарів. Водночас, як зазначає позивач у відзиві, у тій справі між сторонами був відсутній спір щодо правильності визначення для імпортованого товару коду згідно з УКТ ЗЕД.

Натомість у цій справі предметом судового контролю є саме рішення митного органу про класифікацію товару та зміну заявленого декларантом коду УКТ ЗЕД з на .

Отже, правовідносини у справі № 380/10416/21 та у справі, що переглядається, не є подібними за змістовим та об`єктним критеріями. Наведена постанова Верховного Суду не містить висновку щодо застосування норм права у правовідносинах, подібних до тих, які виникли у цій справі, а тому не спростовує правильності висновків судів першої та апеляційної інстанцій.

Верховний Суд також ураховує, що доводи касаційної скарги у значній частині зводяться до переоцінки встановлених судами фактичних обставин щодо комплектації товару, технічної можливості підключення додаткових пристроїв, змісту технічної документації та доказового значення висновків, наданих сторонами.

Відповідно до частин першої та другої статті 341 Кодексу адміністративного судочинства України суд касаційної інстанції переглядає судові рішення в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, та на підставі встановлених фактичних обставин справи перевіряє правильність застосування судом першої чи апеляційної інстанції норм матеріального і процесуального права.

Суд касаційної інстанції не має права встановлювати або вважати доведеними обставини, що не були встановлені у рішенні або постанові суду чи відхилені ним, вирішувати питання про достовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими, збирати чи приймати до розгляду нові докази або додатково перевіряти докази.

Щодо доводів митного органу про необґрунтоване врахування судами висновку судового експерта Суд зазначає таке.

Визначення коду товару згідно з УКТ ЗЕД є питанням правової класифікації, яке належить до компетенції митного органу, а у разі спору - суду. Тому висновок експерта не може підміняти собою правову оцінку суду щодо класифікації товару.

Водночас це не позбавляє суд права оцінювати висновок експерта як доказ у частині встановлення технічних характеристик товару, його комплектації, функціонального призначення, наявності або відсутності окремих пристроїв чи конструктивних елементів.

Як убачається зі змісту рішень судів попередніх інстанцій, висновок судового експерта не був єдиною або визначальною підставою для задоволення позову. Суди оцінили його у сукупності з митною декларацією, технічною документацією, керівництвом з експлуатації, висновком Спеціалізованої лабораторії Держмитслужби та змістом оскаржуваного рішення митного органу.

Отже, доводи відповідача у цій частині також не свідчать про порушення судами попередніх інстанцій норм процесуального права.

Ураховуючи встановлені судами обставини, Верховний Суд погоджується з висновками судів попередніх інстанцій про те, що Київська митниця не довела наявності у спірних кавомашин у стані, поданому до митного оформлення, визначальної ознаки торговельного автомата товарної позиції 8476 - функції автоматичного продажу продукту після здійснення оплати.

Наявність у кавомашинах роз`ємів для потенційного підключення додаткових адаптерів або платіжних систем не змінює фактичного стану товару на момент митного оформлення та не є достатньою підставою для зміни заявленого декларантом коду згідно з УКТ ЗЕД на код .

За таких обставин суди попередніх інстанцій обґрунтовано визнали протиправним та скасували рішення відповідача щодо класифікації товару від 17 лютого 2025 року № 25UA8-КТ.

Відповідно до статті 350 Кодексу адміністративного судочинства України суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а судові рішення - без змін, якщо рішення, переглянуте в передбачених статтею 341 цього Кодексу межах, ухвалено з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Оскільки доводи касаційної скарги не спростовують висновків судів попередніх інстанцій та не свідчать про неправильне застосування ними норм матеріального права чи порушення норм процесуального права, підстави для скасування оскаржуваних судових рішень відсутні.

Керуючись статтями 341, 345, 349, 350, 355, 356, 359 Кодексу адміністративного судочинства України, Суд

ПОСТАНОВИВ:

Касаційну скаргу Київської митниці залишити без задоволення.

Рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 04 червня 2025 року та постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 23 жовтня 2025 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та оскарженню не підлягає.

Суддя-доповідач І. А. Гончарова

Судді І. Я. Олендер

Р. Ф. Ханова