Справа № 160/9576/26
Суддя: Лозицька Ірина Олександрівна
Дата ухвалення: 2026-05-26 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

26 травня 2026 року Справа 160/9576/26

Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Лозицької І.О., розглянувши у порядку письмового провадження в місті Дніпрі заяву представника позивача про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін у справі за позовною заявою Громадської організації «ПЛАТФОРМА ГРОМАДСЬКИЙ КОНТРОЛЬ» до Управління Північно-Східного офісу Держаудитслужби в Полтавській області про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

До Дніпропетровського окружного адміністративного суду звернулась Громадська організація «ПЛАТФОРМА ГРОМАДСЬКИЙ КОНТРОЛЬ» з позовом до Управління Північно-східного офісу Держаудитслужби в Полтавській області, в якому просить суд:

- визнати протиправною відмову Управління Північно-східного офісу Держаудитслужби в Полтавській області () у наданні інформації, запитуваної в інформаційному запиті Громадської організації «Платформа Громадський Контроль» №725/26 від 30.03.2026;

- зобов`язати Управління Північно-східного офісу Держаудитслужби в Полтавській області () надати інформацію, запитувану в інформаційному запиті Громадської організації «Платформа Громадський Контроль» №725/26 від 30.03.2026, а саме:

- акт перевірки закупівель Управління капітального будівництва виконавчого комітету Криворізької міської ради, який був складений 18.03.2026 №201617-11/38.

Ухвалою суду відкрито провадження в адміністративній справі та призначено розгляд справи по суті за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами.

До суду від представника позивача надійшла заява про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін.

Заява обґрунтована потребою безпосереднього дослідження обставин справи та доводів сторін у судовому засіданні, зокрема з`ясування фактичних підстав, на які посилається відповідач, з метою недопущення подальшого зловживання положеннями кримінального процесуального законодавства як підставою для обмеження доступу до публічної інформації. Також, зважає на те, що необхідність розгляду справи у судовому засіданні зумовлена винятковим суспільним інтересом до запитуваної інформації, що свідчить про те, що предмет спору виходить за межі індивідуального і стосується питання доступу громадськості до інформації про використання бюджетних коштів та результатів перевірок фактів порушень, допущених у даній сфері. Наголошує на тому, шо розгляд справи без виклику сторін обмежує процесуальні права позивача, зокрема право надати усні пояснення, акцентувати увагу суду на ключових обставинах справи, що може негативно вплинути на повноту судового розгляду. Саме проведення судового засідання з викликом сторін є інструментом, який дозволяє забезпечити всебічне, повне та об`єктивне з`ясування обставин справи, дотримання принципу змагальності та забезпечить ефективний судовий захист, особливо коли це стосується реалізації конституційного права на доступ до публічної інформації.

Суд, розглянувши подану заяву, прийшов до наступних висновків.

Предметом спору у цій справі є питання правомірності відмови Управління Північно-східного офісу Держаудитслужби в Полтавській області у наданні інформації, запитуваної в інформаційному запиті Громадської організації «Платформа Громадський Контроль» №725/26 від 30.03.2026.

Приписами ст. 12 КАС України визначено, що адміністративне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку позовного провадження (загального або спрощеного).

Відповідно до положень ч. 2 ст. 257 КАС України, за правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

Згідно з ч. 3 ст. 257 КАС України, при вирішенні питання про розгляд справи за правилами спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: значення справи для сторін; обраний позивачем спосіб захисту; категорію та складність справи; обсяг та характер доказів у справі; кількість сторін та інших учасників справи; чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Також, відповідно до ч. 5 ст. 262 КАС України за клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Аналіз вищевикладених норм показує, що КАС України визначає право адміністративного суду на призначення справи до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження в судовому засіданні з повідомленням сторін за їх клопотанням або загального позовного провадження, з урахуванням встановлених КАС України обмежень.

Суд зазначає, що принцип змагальності сторін під час розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження, учасники справи реалізують, обґрунтовуючи свої доводи чи заперечення, можуть подати до суду заяви по суті справи у спрощеному позовному провадженні.

Дослідивши матеріали справи, категорію та складність справи, обсяг та характер доказів у справі, кількість сторін та інших учасників справи та чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес, суд вважає, що характер спірних правовідносин та предмет доказування у даній справі є незначної складності та не вимагає розгляду справи за правилами як загального позовного провадження, так і спрощеного позовного провадження з викликом сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

Покликання представника позивача на значимість справи не може бути сприйняте як належний аргумент для розгляду справи у судовому засіданні з повідомленням сторін.

Будь-який спір з огляду на дії позивача щодо його ініціювання є значимими для нього, так само як і для відповідача, оскільки судове провадження має наслідком ухвалення судового рішення, яким вирішується спір між ними.

Разом з цим, суд також звертає увагу на те, що Практика Європейського суду з прав людини (далі ЄСПЛ) з питань гарантій публічного характеру провадження у судових органах в контексті пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі Конвенція), свідчить про те, що публічний розгляд справи може бути виправданим не у кожному випадку (рішення від 08.12.1983 у справі Ахеп v. Germany, заява №8273/78, рішення від 25.04.2002 Varela Assalino contre le Portugal, заява №64336/01). Так, y випадках, коли мають бути вирішені тільки питання права, то розгляд письмових заяв, на думку ЄСПЛ, є доцільнішим, ніж усні слухання, і розгляд справи на основі письмових доказів є достатнім. Заявник (не в одній із зазначених справ) не надав переконливих доказів на користь того, що для забезпечення справедливого судового розгляду після обміну письмовими заявами необхідно було провести також усні слухання. Зрештою, у певних випадках влада має право брати до уваги міркування ефективності й економії. Зокрема, коли фактичні обставини не є предметом спору, а питання права не становлять особливої складності, та обставина, що відкритий розгляд не проводився, не є порушенням вимоги пункту 1 статті 6 Конвенції про проведення публічного розгляду справи.

Суд зазначає, що оцінити «значення справи для сторін» і «значний суспільний інтерес» має суд в рамках конкретних правовідносин, з яких виник спір. Це означає, що вказані підстави (для розгляду справи за правилами загального позовного провадження або спрощеного позовного провадження з викликом сторін) повинні мати своєрідне «конкретизоване» пояснення у вимірі певної справи; посилання на ці підстави безвідносно до конкретних фактичних підстав не достатньо для того, щоб вимагати розгляду справи за правилами загального позовного провадження або спрощеного позовного провадження з викликом сторін

Такий правовий висновок викладено Верховним Судом в численних постановах, зокрема, від 26.05.2022 у справі №640/594/20, від 22.10.2021 у справі №200/6491/20-а, від 07.10.2021 у справі №640/23517/20, від 05.10.2021 у справі №640/23385/20, від 05.08.2021 у справі №200/5490/20-а, від 29.07.2021 у справі №340/1727/20, від 28.07.2021 у справі №160/6740/20, від 27.07.2021 у справі №340/1901/20, від 22.07.2021 у справі №460/6542/20, від 23.06.2021 у справі №520/13014/2020 тощо.

Водночас, таке судове рішення підлягатиме оскарженню в порядку, визначеному КАС України.

При цьому, у поданій представником позивача заяві не зазначено та не обґрунтовано, дослідження яких саме доказів є необхідним саме у судовому засіданні та яким чином розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін (у письмовому провадженні) вплине на об`єктивність з`ясування обставин справи, або їх повноту.

Представник позивача не навів переконливих доказів в обґрунтування необхідності здійснення розгляду цієї справи в судовому засіданні з викликом сторін.

Суд вважає за необхідне зазначити, що позивач встановленим порядком розгляду даної справи, не обмежений у своїх процесуальних правах, у свободі надання суду доказів та заперечень щодо наведених позивачем обставин, у доведенні перед судом їх переконливості.

Крім того, рішенням Ради суддів України №23 від 05.08.2022 затверджено рекомендації з організаційних питань роботи суддів в умовах воєнного стану. Цим рішенням звернуто увагу суддів на недопустимість ігнорування сигналів повітряної тривоги або інших сповіщень про небезпеку, які надходять від органів управління цивільного захисту.

Тому, з огляду на предмет спору між сторонами, характер спірних правовідносин, предмет доказування та склад учасників у цій адміністративній справі, суд вважає заяву представника позивача такою, що задоволенню не підлягає.

Керуючись ст. ст. 12, 257, 260, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні заяви представника позивача про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін у справі за позовною заявою Громадської організації «ПЛАТФОРМА ГРОМАДСЬКИЙ КОНТРОЛЬ» до Управління Північно-Східного офісу Держаудитслужби в Полтавській області про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії відмовити.

Копію ухвали надіслати учасникам справи.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя І.О. Лозицька