Справа № 500/2370/26
Суддя: Мірінович Уляна Анатоліївна
Дата ухвалення: 2026-05-22 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ТЕРНОПІЛЬСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

Справа № 500/2370/26

22 травня 2026 рокум.Тернопіль
Тернопільський окружний адміністративний суд, у складі головуючої Мірінович У.А., розглянувши в порядку письмового провадження клопотання про розгляд за правилами загального позовного провадження та за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін справи за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "ТЕХ АГРО ЗАХІД" до Головного управління ДПС у Тернопільській області, ДПС України про визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

До Тернопільського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява Товариства з обмеженою відповідальністю "ТЕХ АГРО ЗАХІД" до Державної податкової служби України, Головного управління ДПС у Тернопільській області, у якій позивач просить суд:

визнати протиправним та скасувати рішення комісії Головного управління ДПС у Тернопільській області №13506165/44034238 від 12.12.2025 року, яким було відмовлено у реєстрації податкової накладної № 595 від 19.08.2025 року;

зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкову накладну №595 від 19.08.2025 року, подану Товариством з обмеженою відповідальністю «ТЕХ АГРО ЗАХІД» за датою фактичного подання.

Ухвалою суду від 04.05.2026 відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи.

19.05.2025 представником Головного управління ДПС у Тернопільській області (спільна позиція з ДПС України) надано до суду відзив на позовну заяву, у якому просить здійснювати розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Крім того, 19.05.2026 до суду надійшло клопотання від представника відповідача - Головного управління ДПС у Тернопільській області (спільна позиція з ДПС України) про розгляд даної адміністративної справи в порядку загального позовного провадження. Клопотання обґрунтоване тим, що характер спірних правовідносин становить значний суспільний інтерес та фундаментальне значення для контролюючого органу, оскільки механізм відмови в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування створений задля запобігання формуванню фіктивного податкового кредиту та уникнення від оподаткування і запобіганню ризикам у фінансовій сфері, при використанні якого, контролюючий орган здійснює дослідження великого обсягу аналітичної інформації.

Також представник вказує, що суду необхідно всебічно дослідити чи здійснювалося лише оформлення окремих документів без фактичного виконання операцій, чим створювалася видимість (зовнішні ознаки) реального здійснення операцій, наслідком чого є отримання необґрунтованої податкової вигоди, зокрема формування неправомірного податкового кредиту чи дійсно операція відбулася та настали реальні наслідки за правочинами, що є не можливим в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін, оскільки необхідно заслухати всі пояснення сторін і надати їм належну оцінку.

Відповідно до частини третьої статті 166 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) заяви, клопотання і заперечення подаються та розглядаються в порядку, встановленому цим Кодексом. У випадках, коли цим Кодексом такий порядок не встановлений, він встановлюється судом.

Таким чином, розгляд вказаних клопотань за встановленим судом порядком проведено у письмовому провадженні.

Надаючи правову оцінку клопотанням представника відповідачів на предмет їх відповідності нормам процесуального права, суд зазначає наступне.

Відповідно до частин 1-3 статті 12 КАС України адміністративне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку позовного провадження (загального або спрощеного). Спрощене позовне провадження призначене для розгляду справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи. Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.

Згідно частини першої статті 257 КАС України за правилами спрощеного позовного провадження розглядаються справи незначної складності.

Пунктом 20 частини першої статті 4 КАС України визначено, що адміністративна справа незначної складності (малозначна справа) - адміністративна справа, у якій характер спірних правовідносин, предмет доказування та склад учасників тощо не вимагають проведення підготовчого провадження та (або) судового засідання для повного та всебічного встановлення її обставин.

Згідно частини третьої статті 257 КАС України при вирішенні питання про розгляд справи за правилами спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: 1) значення справи для сторін; 2) обраний позивачем спосіб захисту; 3) категорію та складність справи; 4) обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначати експертизу, викликати свідків тощо; 5) кількість сторін та інших учасників справи; 6) чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; 7) думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

За правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті (частина друга статті 257 КАС України).

Таким чином, законодавець передбачив, що суд може при вирішенні питання про розгляд справи за правилами спрощеного або загального позовного провадження у відповідності до вимог пункту 7 частини третьої статті 257 КАС України при наявності обґрунтованого клопотання сторони, врахувати думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Суд звертає увагу, що вирішення питання про призначення справи за правилами спрощеного чи загального позовного провадження на стадії відкриття провадження у справі належить до повноважень лише суду, тобто незалежно від наявності клопотання суд може призначити справу до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження.

Так, частиною четвертою статті 257 КАС України передбачено, що за правилами спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах: 1) щодо оскарження нормативно-правових актів, за винятком випадків, визначених цим Кодексом; 2) щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень, якщо позивачем також заявлено вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної такими рішеннями, діями чи бездіяльністю, у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 3) про примусове відчуження земельної ділянки, інших об`єктів нерухомого майна, що на ній розміщені, з мотивів суспільної необхідності;4) щодо оскарження рішення суб`єкта владних повноважень, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Крім того, суд наголошує, що за правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, а законодавець у частині четвертій статті 257 КАС України лише зробив деякі винятки, вичерпний перелік яких в ній зазначено.

Суд звертає увагу, що клопотання представника відповідачів не містить належних підстав для розгляду даної справи за правилами загального позовного провадження, оскільки у ньому не обґрунтовано, які саме обставини, що мають значення для правильного вирішення справи, необхідно встановити безпосередньо у судовому засіданні та не повідомлено суду причин, які унеможливлюють розгляд даної справи без проведення судового засідання та виклику учасників справи (у письмовому провадженні).

Посилання представника відповідачів на необхідність отримання усних пояснень сторін в судовому засіданні з метою надання їм правової оцінки, суд вважає необґрунтованим, оскільки заявником не зазначено причини неможливості викладення таких пояснень у письмовій формі.

При цьому суд наголошує, що за змістом статті 261 КАС України заявами по суті у спрощеному позовному провадженні є позовна заява, відзив, відповідь на відзив та пояснення третіх осіб, у яких учасники справи письмового викладають свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору.

Таким чином, сторони, у тому числі представники відповідачів, не позбавлені можливості викласти свої пояснення у відповідній заяві по суті, яка враховується судом при розгляді справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Доводи представника відповідача щодо значного обсягу документів, який підлягає дослідженню, суд також оцінює критично, оскільки дослідження наявних в матеріалах справи письмових доказів здійснюється судом у кожному випадку, незалежно від порядку розгляду справи: у спрощеному провадженні чи загальному. Також суд відхиляє посилання представника відповідачів на безпідставні, на його думку, витрати з державного бюджету України внаслідок задоволення позовних вимог у даній справі, оскільки такі висновки є необґрунтованими та стосуються вирішення спору по суті, а не процесуального питання щодо форми позовного провадження.

Суд звертає увагу на те, що сторони не позбавлені можливості повноцінно користуватися своїми процесуальними правами (подавати суду заяви, клопотання, докази) для захисту своїх прав та інтересів та мають право висловлювати свою позицію та спростовувати доводи опонентів письмово.

Також у відповідності до частини шостої статті 262 КАС України, суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін: 1) у випадках, визначених статтею 263 цього Кодексу; 2) якщо характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі незначної складності не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

Враховуючи викладене, суд приходить до висновку, що клопотання про розгляд справи правилами загального позовного провадження та за правилами спрощеного позовного провадження в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін задоволенню не підлягають.

Керуючись статтями 12, 241, 248, 256, 257, 262 КАС України, суд

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотань про розгляд справи №500/2370/26 за правилами загального позовного провадження та за правилами спрощеного позовного провадження в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін - відмовити.

Копію ухвали направити учасникам справи.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею і оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвалу може бути включене до апеляційної скарги на рішення суду.

Повний текст ухвали виготовлено і підписано 22 травня 2026 року.

Головуючий суддя Мірінович У.А.