Справа № 520/1117/26
Суддя: Супрун Ю.О.
Дата ухвалення: 2026-05-20 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Харків

20 травня 2026 р. Справа № 520/1117/26

Харківський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Супрун Ю.О., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін (в порядку письмового провадження) адміністративну справу за позовом Приватного підприємства "КОМПАНІ ЕРИДУ БІЛДІНГ" (м. Харків, вул. Сумська, буд 52, ) до Головного управління ДПС у Харківській області (вул. Григорія Сковороди, буд. 46, м. Харків, 61057, ) про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення, -

В С Т А Н О В И В:

Приватне підприємство "КОМПАНІ ЕРИДУ БІЛДІНГ" (надалі за текстом - ПП "КОМПАНІ ЕРИДУ БІЛДІНГ", позивач) звернулось до Харківського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Головного управління ДПС у Харківській області (надалі за текстом - ГУ ДПС у Харківській області, відповідач, податковий орган), в якому просить суд:

- визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення № від 30.04.2025, загальна сума нарахувань - 135161.00 грн., винесене стосовно ПП "КОМПАНІ ЕРИДУ БІЛДІНГ".

Позивач в обґрунтування позовних вимог зазначив, що оскаржуване податкове повідомлення-рішення № від 30.04.2025 на загальну суму нарахувань - 135161,00 грн. є протиправним через порушення податкового законодавства з боку відповідача - ГУ ДПС у Харківській області, а тому підлягає скасуванню.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 22.01.2026 вказаний адміністративний позов залишено без руху та надано позивачу строк на усунення недоліків. На адресу суду у строк, встановлений судом, позивачем надано заяву про усунення недоліків.

Так, позивачем, недоліки позовної заяви зазначені в ухвалі Харківського окружного адміністративного суду від 22.01.2026 були усунуті.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 29.01.2026 відкрито спрощене провадження по справі в порядку, передбаченому статтею 262 Кодексу адміністративного судочинства України та запропоновано відповідачу надати відзив на позов.

Відповідно до Переліку територій, на яких ведуться (велися) бойові дії або тимчасово окупованих, затвердженого наказом Міністерства розвитку громад та територій України № 376 від 28.02.2025, місто Харків у період з 24.02.2022 по 15.09.2022 належало до території активних бойових дій, а з 15.09.2022 по теперішній час є територією можливих бойових дій, розгляд справи було відтерміновано.

Крім того, на тривалість виготовлення процесуального документу вплинула обставина знаходження судді у відпустці.

Згідно з положеннями ч. 4 ст. 229 КАС України, у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Відповідно до положень ст. 258 КАС України, суд розглядає справи за правилами спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів із дня відкриття провадження у справі.

Згідно з положеннями ч.ч. 2, 3, 4, 5 ст. 262 КАС України, розгляд справи по суті за правилами спрощеного позовного провадження починається з відкриття першого судового засідання. Якщо судове засідання не проводиться, розгляд справи по суті розпочинається через тридцять днів, а у випадках, визначених статтею 263 цього Кодексу, - через п`ятнадцять днів з дня відкриття провадження у справі. Підготовче засідання при розгляді справи за правилами спрощеного позовного провадження не проводиться. Якщо для розгляду справи у порядку спрощеного позовного провадження відповідно до цього Кодексу судове засідання не проводиться, процесуальні дії, строк вчинення яких відповідно до цього Кодексу обмежений першим судовим засіданням у справі, можуть вчинятися протягом тридцяти днів, а у випадках, визначених статтею 263 цього Кодексу, - протягом п`ятнадцяти днів з дня відкриття провадження у справі. Перше судове засідання у справі проводиться не пізніше тридцяти днів із дня відкриття провадження у справі. За клопотанням сторони суд може відкласти розгляд справи з метою надання додаткового часу для подання відповіді на відзив та (або) заперечення, якщо вони не подані до першого судового засідання з поважних причин. Суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Представник відповідача надав до Харківського окружного адміністративного суду відзив на позовну заяву, в якому зазначив, що оскаржуване податкове повідомлення-рішення № від 30.04.2025, винесене стосовно ПП "КОМПАНІ ЕРИДУ БІЛДІНГ" у відповідності до вимог законодавства, а податковий орган діяв в межах повноважень.

Дослідивши матеріали справи та з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають значення для розгляду і вирішення справи по суті, проаналізувавши на підставі фактичних обставин справи застосування норм матеріального та процесуального права, суд при прийняті рішення виходить з наступних підстав і мотивів.

Судом встановлено, що Головним державним інспектором відділу податків і зборів з юридичних осіб у галузі будівництва управління оподаткування юридичних осіб Головного управління ДПС у Харківській області Гармоновим Вадимом Валерійовичем було проведено камеральну перевірку податкової декларації з податку на додану вартість у зв`язку з виправленням самостійно виявлених помилок, за період серпень 2023 року, дата подання звіту - 20.09.2023, реєстраційний номер - .

За результатами проведення зазначеної перевірки працівником Головного управління ДПС у Харківській області було оформлено Акт № 15573/20-40-04-15-02/43466109 від 09.04.2025.

Податковим органом в акті № 15573/20-40-04-15-02/43466109 від 09.04.2025 зафіксовано наступні порушення податкового законодавства: п. 200.1, п. 200.4 ст. 200 розділу Податкового кодексу України (надалі за текстом - ПК України), п. 5 розділу ІІІ Порядку заповнення і подання податкової звітності з податку на додану вартість, затвердженого Наказом Міністерства фінансів України від 28.01.2016 №21 (із змінами) по податковій декларації з ПДВ за період серпень 2023 року, дата подання декларації 20.09.2023, реєстраційний номер , що призвело до:

- завищення суми від`ємного значення, що не перевищує суму, обчислену відповідно до пункту 200 1.3 статті 2001 розділу V Кодексу на момент подання податкової декларації, яка зараховується у зменшення суми податкового боргу з податку на додану вартість (р.20.1) на 135161.00 грн.;

- заниження від`ємного значення за серпень 2023 року, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду декларації (р.21) на 135161,00 грн..

Не погоджуючись з окресленим ПП "КОМПАНІ ЕРИДУ БІЛДІНГ" звернулось до Харківського окружного адміністративного суду за захистом порушених на його думку прав.

Оцінюючи подані сторонами докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному аналізі в їх сукупності, та враховуючи, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається, як на підставу своїх вимог і заперечень, суд виходить з таких мотивів та норм права.

За приписами статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України

Стосовно питання порушення порядку проведення камеральної перевірки у зв`язку з відсутністю підстав та предмету проведення перевірки, суд зазначає наступне.

Згідно з п. 76.3. ст. 76 ПК України, камеральна перевірка податкової декларації або уточнюючого розрахунку може бути проведена лише протягом 30 календарних днів, що настають за останнім днем граничного строку їх подання, а якщо такі документи були надані пізніше, - за днем їх фактичного подання, крім камеральної перевірки податкової декларації або уточнюючого розрахунку (у разі подання), у складі яких подано заяву про повернення суми бюджетного відшкодування, строк проведення якої визначений статтею 200 цього Кодексу.

Таким чином п. 76.3 ст. 76 ПК України чітко визначено, що камеральна перевірка проводиться протягом 30 календарних днів за останнім днем граничного строку подання декларації або фактичного подання уточнюючого розрахунку.

Крім того нормами п. 202.1 ст. 202 ПК України визначено, що звітним (податковим) періодом для платників податку на додану вартість є один календарний місяць.

За змістом п.п. 49.18.1. п. 49.18 ст. 49 ПК України податкові декларації, крім випадків, передбачених цим Кодексом, подаються за базовий звітний (податковий) період, що дорівнює календарному місяцю (у тому числі в разі сплати місячних авансових внесків) - протягом 20 календарних днів, що настають за останнім календарним днем звітного (податкового) місяця.

ПП "КОМПАНІ ЕРИДУ БІЛДІНГ" 20.09.2023 подано податкову декларацію з податку на додану вартість за період - серпень 2023 року.

З урахуванням наведених положень податкового законодавства граничний термін подання декларації припадає на 20.09.2023, камеральна перевірка мала бути проведена у строк не пізніше 20.10.2023.

Податковим органом у строк, визначений п. 76.3 ст. 76 ПК України - камеральна перевірка не проводилась, окреслена обставина не заперечувалась в рамках заявленої правової позиції з боку уповноваженого представника податкового органу.

Суд зазначає, що проведення камеральної перевірки протягом 1095 днів допускається за умови якщо у складі декларації або уточнюючого розрахунку подано заяву про повернення суми бюджетного відшкодування.

В даному випадку платником податків у складі податкової декларації за серпень 2023 заява про повернення суми бюджетного відшкодування - не подавались, протилежного з боку відповідача - податкового органу не доведено, а судом в ході розгляду справи не встановлено.

Таким чином, у контролюючого органу відсутні правові підстави для проведення камеральної перевірки через 23 місяці від моменту подання декларації.

Щодо суті встановленого порушення, суд зазначає наступне.

За приписами пункту 46.1 статті 46 ПК України податкова декларація, розрахунок, звіт (далі - податкова декларація) - документ, що подається платником податків (у тому числі відокремленим підрозділом у випадках, визначених цим Кодексом) контролюючим органам у строки, встановлені законом, на підставі якого здійснюється нарахування та/або сплата грошового зобов`язання, у тому числі податкового зобов`язання або відображаються обсяги операції (операцій), доходів (прибутків), щодо яких податковим та митним законодавством передбачено звільнення платника податку від обов`язку нарахування і сплати податку і збору, чи документ, що свідчить про суми доходу, нарахованого (виплаченого) на користь платників податків - фізичних осіб, суми утриманого та/або сплаченого податку.

Відповідно до пунктів 203.1, 203.2 статті 203 ПК України податкова декларація подається за базовий звітний (податковий) період, що дорівнює календарному місяцю, протягом 20 календарних днів, що настають за останнім календарним днем звітного (податкового) місяця. Сума податкового зобов`язання, зазначена платником податку в поданій ним податковій декларації, підлягає сплаті протягом 10 календарних днів, що настають за останнім днем відповідного граничного строку, передбаченого пунктом 203.1 цієї статті для подання податкової декларації.

Статтею 200 ПК України визначено порядок визначення суми податку, що підлягає сплаті (перерахуванню) до Державного бюджету України або відшкодуванню з Державного бюджету України (бюджетному відшкодуванню), та строки проведення розрахунків.

Згідно з пунктом 200.1 статті 200 ПК України сума податку, що підлягає сплаті (перерахуванню) до Державного бюджету України або бюджетному відшкодуванню, визначається як різниця між сумою податкового зобов`язання звітного (податкового) періоду та сумою податкового кредиту такого звітного (податкового) періоду.

Відповідно до пункту 200.4 статті 200 ПК України при від`ємному значенні суми, розрахованої згідно з пунктом 200.1 цієї статті, така сума: а) враховується у зменшення суми податкового боргу з податку, що виник за попередні звітні (податкові) періоди (у тому числі розстроченого або відстроченого відповідно до цього Кодексу) в частині, що не перевищує суму, обчислену відповідно до пункту 200-1.3 статті 200-1 цього Кодексу на момент отримання контролюючим органом податкової декларації, а в разі відсутності податкового боргу -б) або підлягає бюджетному відшкодуванню за заявою платника у сумі податку, фактично сплаченій отримувачем товарів/послуг у попередніх та звітному податкових періодах постачальникам таких товарів/послуг або до Державного бюджету України, в частині, що не перевищує суму, обчислену відповідно до пункту 200-1.3 статті 200-1 цього Кодексу на момент отримання контролюючим органом податкової декларації, на поточний рахунок платника податку та/або у рахунок сплати грошових зобов`язань або погашення податкового боргу такого платника податку з інших платежів, що сплачуються до державного бюджету; в) та/або зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду.

Своєю чергою, відповідно до пункту 50.1 статті 50 ПК України у разі якщо у майбутніх податкових періодах (з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 цього Кодексу) платник податків самостійно (у тому числі за результатами електронної перевірки) виявляє помилки, що містяться у раніше поданій ним податковій декларації (крім обмежень, визначених цією статтею), він зобов`язаний надіслати уточнюючий розрахунок до такої податкової декларації за формою чинного на час подання уточнюючого розрахунку.

Платник податків має право не подавати такий розрахунок, якщо відповідні уточнені показники зазначаються ним у складі податкової декларації за будь-який наступний податковий період, протягом якого такі помилки були самостійно (у тому числі за результатами електронної перевірки) виявлені.

Порядок заповнення і подання податкової звітності з податку на додану вартість затверджений наказом Міністерства фінансів України від 28.01.2016 № 21 та зареєстрований в Міністерстві юстиції України 29 січня 2016 року за №159/2828 (далі - Порядок №21).

Відповідно до пункту 5 розділу V Порядку №21 у рядку 16 відображається від`ємне значення, що включається до складу податкового кредиту поточного звітного (податкового) періоду. У рядок 16.1 переноситься значення рядка 21 декларації за попередній звітний (податковий) період. У рядку 16.2 вказуються суми збільшення/зменшення залишку від`ємного значення за результатами уточнюючих розрахунків, поданих протягом звітного (податкового) періоду. У рядку 16.3 вказується сума збільшення/зменшення від`ємного значення за результатами перевірки контролюючого органу, що узгоджена протягом звітного (податкового) періоду.

Згідно з пунктами 5, 6 розділу VI Порядку №21 у разі виправлення значення рядка 21 декларації, яке у майбутніх звітних періодах не вплинуло на значення рядка 18 чи рядка 20.2, уточнюючий розрахунок подається за один звітний період, в якому вносяться відповідні зміни.

Такий уточнюючий розрахунок може бути поданий у спосіб, визначений в абзаці четвертому пункту 50.1 статті 50 розділу II Кодексу. Значення графи 6 рядка 21 уточнюючого розрахунку (як збільшення, так і зменшення) враховується у рядку 16.2 декларації за звітний період, у якому подано такий уточнюючий розрахунок. У разі виправлення значення рядка 21 декларації, яке у майбутніх періодах впливатиме на значення рядка 18 чи рядка 20.2, уточнюючий розрахунок подається за кожний звітний період, у якому значення рядка 21 декларації впливало на значення рядка 18.

Наведені приписи дають підстави для висновку, що у разі, коли уточнюючі розрахунки подаються платником податків до закінчення граничного терміну подання податкової декларації за останній звітний (податковий) період, у якому значення рядка 21 декларації впливало на значення рядка 18 чи рядка 20.2, то уточнені показники враховуються в показниках такої декларації.

Водночас, відповідно до п. 22 розділу ІІІ Порядку №21 після подання декларації за звітний (податковий) період платник податку має право до закінчення граничного терміну подання декларації за такий самий період подати нову декларацію з виправленими показниками.

Наведені вище обставини та правове регулювання спірних правовідносин свідчать про цілком об`єктивний висновок щодо недоведеності відповідачем вчинення товариством порушення вимог податкового законодавства й, як наслідок, підстав для прийняття оскаржуваного податкового повідомлення-рішення.

Таким чином, наведені в акті камеральної перевірки висновки податкового органу, на підставі яких винесене податкове повідомлення-рішення, спростовуються наведеними вище обставинами.

Окрім того, суд звертає увагу на наступне.

Відповідно до п. 50.1 ст. 50 ПК України у разі якщо у майбутніх податкових періодах (з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 цього Кодексу) платник податків самостійно (у тому числі за результатами електронної перевірки) виявляє помилки, що містяться у раніше поданій ним податковій декларації (крім обмежень, визначених цією статтею), він зобов`язаний надіслати уточнюючий розрахунок до такої податкової декларації за формою чинного на час подання уточнюючого розрахунку.

Ця норма зобов`язує платника податку надіслати до контролюючого органу уточнюючий розрахунок до такої податкової декларації за формою уточнюючого розрахунку, чинного на час подання, або виправити помилку шляхом відображення уточнюючих показників у складі поточної декларації за будь-який наступний податковий період.

Пунктом 50.2 статті 50 ПК України визначено, що платник податків під час проведення документальних планових та позапланових перевірок не має права подавати уточнюючі розрахунки до поданих ним раніше податкових декларацій за будь-який звітний (податковий) період з відповідного податку і збору, який перевіряється контролюючим органом.

Тобто подією, з настанням якої пункт 50.2 статті 50 ПК України пов`язує припинення права платника на уточнення показників раніше поданої звітності, є проведення саме документальної планової або позапланової перевірки.

Отже, у випадках отримання акта камеральної перевірки щодо певної податкової декларації, платник податків не обмежений у праві подати уточнюючий розрахунок до цієї декларації.

Праву платника податку подати уточнюючу податкову декларацію кореспондує обов`язок контролюючого органу прийняти таку декларацію, провести в установлений строк камеральну перевірку та за її результатами здійснити відповідні дії.

Таким чином, після проведення камеральної перевірки і до прийняття контролюючим органом податкового повідомлення-рішення за наслідками такої перевірки, платник має право подавати уточнюючі розрахунки, а контролюючий орган, приймаючи відповідне податкове повідомлення-рішення за наслідками такої камеральної перевірки, повинен встановити дійсний обов`язок платника зі сплати податку з урахуванням даних уточнюючого розрахунку.

Достовірність, повнота нарахування та сплати податків може бути перевірена контролюючим органом в разі здійснення документальних перевірок в порядку, передбаченому статтями 77, 78 ПК України.

Згідно з ч. 5 ст. 242 КАС України зазначено, що при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Верховний Суд, зокрема у постанові від 16.04.2024 у справі №320/9749/22, вказавши, що: «Актом перевірки її предмет відповідач визначив наступним чином - перевірка даних, задекларованих у податковій звітності з податку на додану вартість Товариства за липень 2021 року. Суди попередніх інстанцій обґрунтовано зазначили, що предмет перевірки не охоплював інші порушення (своєчасність подання декларації, своєчасність реєстрації ПН тощо), а тому перевірка могла бути проведена лише протягом 30 календарних днів, що настають за останнім днем граничного строку її подання..

Аналогічна правова позиція сформована Верховним Судом в постанові від 15 березня 2024 року у справі № 320/4840/22 (адміністративне провадження №К/990/26234/23). Акцентуємо увагу на тому, що предметом камеральної перевірки Акту № 15573/20 40-04-15-02/43466109 від 09.04.2025 чітко визначено, що перевірка стосувалась даних, задекларованих у податковій звітності з податку на додану вартість за серпень 2023 року. Це свідчить про те, що перевірялася звітність за період серпня 2023 року, а предмет перевірки не охоплював інші порушення (своєчасність подання декларації, своєчасність реєстрації податкових накладних, тощо). Тому перевірка могла бути проведена лише протягом 30 календарних днів, що настають за останнім днем граничного строку її подання.

Суд також ураховує позицію ЄСПЛ (в аспекті оцінки аргументів позивача), сформовану у справі "Серявін та інші проти України" (№ 4909/04): згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" (RuizTorijav. Spain) № 303-A, пункт 29).

Також, згідно з п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень, обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення.

Відповідно до ч. 2 ст. 6 КАС України суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського Суду з прав людини, а ст. 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" передбачає, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Так, усі інші аргументи сторін вивчені судом, однак є такими, що не потребують детального аналізу в судовому рішенні, оскільки наведених вище висновків суду не спростовують.

Згідно з ч. 2 ст. 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Частиною 1, 2 статті 77 КАС України визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

З огляду на викладене, суд дійшов висновку про задоволення позовних вимог в повному обсязі.

Стосовно питання часових проміжків звернення ПП "КОМПАНІ ЕРИДУ БІЛДІНГ" з позовною заявою, суд зазначає наступне.

Так, в серпні 2025 року в електронному кабінеті платника податків було відображено податковий борг/недоїмку на загальну суму 323288,00 грн..

Підставою для штрафу визначено порушення на підставі Акту №33821/20-40-04-15-02/43466109 від 11.08.2025.

Не погодившись з вказаним штрафом/боргом, позивач звернувся до Харківського окружного адміністративного суду справа №520/31355/25.

Податковим органом не було відображено інформацію про початок судового розгляду в ІТС Податковий Блок ІКС АСО та відповідно не знято суми боргу (на період судового оскарження), що відображені в електронному кабінету.

11.12.2025 адвокатом Білоконем С.С. було направлено адвокатський запит з проханням надати інформацію про причини невнесення в податкову систему ІТС Податковий Блок ІКС АСО інформації про судове оскарження та зняття суми боргу з електронної картки платника податків відповідно.

16.12.2025 податковим органом було внесено інформацію про оскарження в податкову систему ІТС Податковий Блок ІКС АСО та знято частину штрафу.

З боку позивача було виявлено, що в електронній картці платника обліковується борг/недоїмка у розмірі 135123,87 грн..

Інформація на підставі якої можливо встановити підстави нарахування та походження вказаної суми - в електронному кабінеті відсутня.

До електронного кабінету ПП "КОМПАНІ ЕРИДУ БІЛДІНГ" не надходили документи стосовно вказаних нарахувань (вказаного боргу).

18.12.2025 враховуючи відсутність можливості встановити на підставі якого саме рішення податкового органу на платника накладено штраф, адвокатом було направлено адвокатський запит, яким прохалось надати наступну інформацію з документами на її підтвердження:

1. Податкове повідомлення-рішення /податкові повідомлення-рішення (або будь-який інший документ) на підставі якого/яких в електронному кабінеті платника ПП "КОМПАНІ ЕРИДУ БІЛДІНГ" обліковується борг/недоїмка в розмірі 135126,87 грн..

2. Акт перевірки (або будь-який інший документ) на підставі якого винесено податкове повідомлення-рішення (податкова вимога, тощо) на загальну суму 135126,87 грн..

3. Надати інформацію щодо направлення/вручення вказаних документів платнику податків.

24.12.2025 у відповідь на зазначений адвокатський запит ГУ ДПС у Харківській області було надано відповідь (разом з відповідними документами), якою повідомлено:

Акт камеральної перевірки про результати камеральної перевірки даних, задекларованих у податковій звітності з податку на додану вартість за серпень 2023 року від 09.04.2025 № 15573/20-40-04-15-02/43466109 з Доказом вручення; податкове повідомлення-рішення форми «В4» від 30.04.2025 No з розрахунком штрафної санкції та доказом вручення.

Враховуючи викладене, 24.12.2025 платником податків було вперше отримано Акт камеральної перевірки та податкове повідомлення рішення за результатами яких податковим органом винесено штраф, який є предметом розгляду у вказаній справі.

Податковий орган у відповіді на адвокатський запит зазначає про докази вручення, але насправді як вбачається з повідомлень про вручення, вказані поштові відправлення позивачеві не вручались, та були повернуті до податкового органу.

Неможливість вручення обумовлена тим фактом, що офіс за юридичною адресою позивача, а саме, 61002, м. Харків, вул. Сумська, 52 було знищено внаслідок ракетного обстрілу.

В електронний кабінет матеріали вказаної перевірки підтягнуті/відвантажені не були.

З урахуванням викладеного позивач не був обізнаний про проведення камеральної перевірки та результатими такої перевірки.

Вирішуючи питання про дотримання позивачем строків звернення до суду із даним позовом суд зазначає наступне.

Відповідно до ч. ч. 1. 2 ст. 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Таким чином, законодавством регламентовано шестимісячний строк звернення особи до суду за захистом її прав, свобод та законних інтересів, що обумовлено метою досягнення юридичної визначеності у публічно-правових відносинах та дисциплінуванням учасників адміністративного судочинства щодо своєчасної реалізації їх права на суд.

Водночас, Велика Палата Верховного Суду у постанові від 13 квітня 2023 року у справі № 320/12137/20 зауважила, що частинами другою та третьою статті 122 КАС України чітко визначено момент, з яким пов`язано початок відліку строку звернення до адміністративного суду, а саме з дня, коли особа дізналась або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Порівняльний аналіз словоформ «дізналася» та «повинна була дізнатися» дає підстави для висновку про презумпцію можливості та обов`язку особи знати про стан своїх прав. Незнання про порушення через байдужість до своїх прав або небажання дізнатися не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду.

Поважними причинами визнаються лише ті обставини, які були об`єктивно непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені відповідними та належними доказами.

Відтак, для визначення початку перебігу строку для звернення до суду необхідно встановити час коли позивач дізнався або повинен був дізнатись про порушення своїх прав, свобод та інтересів. Позивачу недостатньо лише послатись на необізнаність про порушення його прав, свобод та інтересів; при зверненні до суду він повинен довести той факт, що він не міг дізнатися про порушення свого права й саме із цієї причини не звернувся за його захистом до суду протягом шести місяців від дати порушення його прав, свобод чи інтересів чи в інший визначений законом строк звернення до суду.

Суд звертає увагу, що встановлення законом процесуальних строків передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених КАС України певних процесуальних дій. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Поновлення встановленого процесуальним законом строку для звернення до адміністративного суду здійснюється у розумних межах та лише у виняткових, особливих випадках, виключно за наявності обставин об`єктивного і непереборного характеру (підтверджених доказами), які істотно ускладнили або унеможливили своєчасну реалізацію права звернення до адміністративного суду за захистом порушених прав, свобод або законних інтересів.

Отже, поновленню підлягають лише порушені з поважних причин процесуальні строки, встановлені законом.

Так, Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду в рамках справи № 640/20314/20 (постанова від 02.12.2021) досліджуючи питання щодо поважності причин пропуску процесуального строку зазначив, що причина пропуску строку звернення до суду може вважатися поважною, якщо вона відповідає одночасно усім таким умовам: 1) це обставина або кілька обставин, яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк; 2) це обставина, яка виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк; 3) ця причина виникла протягом строку, який пропущено; 4) ця обставина підтверджується належними і допустимими засобами доказування.

Тобто, поважними причинами можуть визнаватися лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій, при цьому такі обставини повинні бути підтверджені належним чином.

Правова позиція аналогічного змісту наведена у постанові Верховного Суду від 22.06.2021 у справі № 120/5780/20-а.

Указом Президента України від 24.02.2022 №64/2022 у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України "Про правовий режим воєнного стану" введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року, який триває на даний час.

В постанові від 29 вересня 2022 року у справі №500/1912/22 Верховний Суд зазначив, що протягом усього періоду дії воєнного стану, запровадженого на території України у зв`язку зі збройною агресією російської федерації, суворе застосування адміністративними судами процесуальних строків щодо звернення до суду з позовними заявами, апеляційними й касаційними скаргами, іншими процесуальними документами може мати ознаки невиправданого обмеження доступу до суду, гарантованого ст. ст. 55, 124, 129 Конституції України, ст. 14 Міжнародного пакту про громадянські і політичні права та ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

При застосуванні процесуальних норм слід уникати як надмірного формалізму, так і надмірної гнучкості, які можуть призвести до нівелювання процесуальних вимог, встановлених законом. Надмірний формалізм у трактуванні процесуального законодавства визнається неправомірним обмеженням права на доступ до суду як елемента права на справедливий суд згідно зі статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Зазначений підхід неодноразово був застосований Верховним Судом, зокрема у постановах від 22 липня 2021 року у справі №340/141/21, від 16 вересня 2021 року у справі № 240/10995/20 та від 12 вересня 2022 року у справі №120/16601/21-а.

З матеріалів справи судом встановлено, що оскаржуване податкове повідомлення-рішення направлялося відповідачем на позивача, проте офіс за юридичною адресою позивача, а саме, 61002, м. Харків, вул. Сумська, 52 було знищено внаслідок ракетного обстрілу.

Таким чином фактично позивач міг дізнатися про існування спірного податкового повідомлення-рішення лише після відповідного звернення до податкового органу.

Інших доказів належного повідомлення позивача про винесення спірного податкового повідомлення-рішення відповідачем не надано, з матеріалів справи не встановлено.

Таким чином, враховуючи висновки Верховного суду, приписи норм чинного законодавства, а також обставини, викладені представником позивача у позовній заяві про поновлення строків, з метою забезпечення права на доступ до правосуддя, суд вважає за необхідне визнати поважними причини пропуску позивачем строку звернення та поновлення строку звернення до адміністративного суду з даним позовом, у зв`язку з чим, клопотання представника позивача про поновлення строків звернення до суду у справі підлягає задоволенню.

Відповідно до ч.6 ст.121 КАС України про поновлення або продовження процесуального строку, відмову у поновленні або продовженні процесуального строку суд постановляє ухвалу, яка не пізніше наступного дня з дня її постановлення надсилається особі, яка звернулася із відповідною заявою.

Підстави для розподілу витрат на професійну правничу допомогу відсутні.

Відповідно до ч. 1 ст. 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

На підставі викладеного та керуючись статтями 19, 139, 205, 229, 241-247, 250, 255, 293, 295, 297 КАС України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Клопотання представника Приватного підприємства "КОМПАНІ ЕРИДУ БІЛДІНГ" (м. Харків, вул. Сумська, буд 52, ) про поновлення строків звернення до суду у справі № 520/1117/26 - задовольнити.

Визнати поважними причини пропуску Приватного підприємства "КОМПАНІ ЕРИДУ БІЛДІНГ" (м. Харків, вул. Сумська, буд 52, ) строків звернення до суду.

Поновити Приватному підприємству "КОМПАНІ ЕРИДУ БІЛДІНГ" (м. Харків, вул. Сумська, буд 52, ) строк звернення до суду у справі №520/1117/26 за позовом Приватного підприємства "КОМПАНІ ЕРИДУ БІЛДІНГ" (м. Харків, вул. Сумська, буд 52, ) до Головного управління ДПС у Харківській області (вул. Григорія Сковороди, буд. 46, м. Харків, 61057, ) про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення.

Адміністративний позов Приватного підприємства "КОМПАНІ ЕРИДУ БІЛДІНГ" (м. Харків, вул. Сумська, буд 52, ) до Головного управління ДПС у Харківській області (вул. Григорія Сковороди, буд. 46, м. Харків, 61057, ) про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення - задовольнити в повному обсязі.

Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення № від 30.04.2025 Головного управління ДПС у Харківській області (вул. Григорія Сковороди, буд. 46, м. Харків, 61057, ), загальна сума нарахувань - 135161,00 грн., винесене стосовно Приватного підприємства "КОМПАНІ ЕРИДУ БІЛДІНГ" (м. Харків, вул. Сумська, буд 52, ).

Стягнути з Головного управління ДПС у Харківській області (вул. Григорія Сковороди, буд. 46, м. Харків, 61057, ) за рахунок бюджетних асигнувань на користь Приватного підприємства "КОМПАНІ ЕРИДУ БІЛДІНГ" (м. Харків, вул. Сумська, буд 52, ) сплачений судовий збір в сумі 2662 (дві тисячі шістсот шістдесят дві) гривні 40 копійок.

Рішення може бути оскаржене до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення виготовлено та підписано - 20.05.2026, враховуючи час перебування судді у відпустці та з урахуванням наявності безпечних умов для життя та здоров`я учасників процесу, суддів та працівників суду.

Суддя Супрун Ю.О.