Справа № 990/351/25
Суддя: Жук А.В.
Дата ухвалення: 2026-05-21 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

Іменем України

21 травня 2026 року

м. Київ

справа №990/351/25

адміністративне провадження № П/990/351/25

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:

судді-доповідача Жука А.В.,

суддів - Єресько Л.О., Мельник-Томенко Ж.М., Радишевської О.Р., Соколова В.М.,

розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін справу №990/351/25, за позовом ОСОБА_1 до Вищої кваліфікаційної комісії суддів України про визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити певні дії,

УСТАНОВИВ:

Зміст позовних вимог

1. До Верховного Суду як суду першої інстанції надійшла позовна заява ОСОБА_1 (далі - ОСОБА_1 , позивач) до Вищої кваліфікаційної комісії суддів України (далі - ВККС, відповідач), у якій позивач просив:

- визнати протиправними та скасувати рішення ВККС від 17 квітня 2025 року №87/зп-25 в частині затвердження кодованих результатів практичного завдання, виконаного 05 лютого 2025 року кандидатом на зайняття вакантних посад суддів в апеляційних загальних судах у межах конкурсу, оголошеного рішенням Комісії від 14 вересня 2023 року №94/зп-23 (зі змінами) - ОСОБА_1 (код кандидата (перше судове рішення) - 0026220, код кандидата (друге судове рішення) - 0068468);

- визнати протиправними та скасувати рішення ВККС №89/зп-25 від 17 квітня 2025 року в частині: затвердження декодованих результатів практичного завдання, виконаного кандидатами на посади суддів апеляційних загальних судів у межах конкурсу та загальних результатів першого етапу «Складання кваліфікаційного іспиту» кваліфікаційного оцінювання кандидатів на посади суддів апеляційних загальних судів у межах конкурсу, оголошеного рішенням Комісії від 14 вересня 2023 року №94/зп-23 (зі змінами), а також відмови у допуску до другого етапу кваліфікаційного оцінювання «Дослідження досьє та проведення співбесіди» в частині, що стосується ОСОБА_1 ;

- зобов`язати ВККС протягом семи днів з дати набрання судовим рішенням у даній справі законної сили здійснити повторне оцінювання практичного завдання, виконаного кандидатом на посади суддів апеляційних загальних судів у межах конкурсу на посади суддів апеляційних загальних судів - ОСОБА_1 , та розглянути питання щодо допуску ОСОБА_1 до другого етапу кваліфікаційного оцінювання «Дослідження досьє та проведення співбесіди», з урахуванням мотивів та правової оцінки, наданої судом у рішенні.

2. Обґрунтовуючи позовні вимоги позивач зазначав, що брав участь у Конкурсі на зайняття вакантних посад суддів апеляційних судів (цивільна спеціалізація), оголошеному Рішенням ВККС №94/зп-23 від 14 вересня 2023 року, зі змінами, внесеними Рішеннями ВККС від 14 грудня 2023 року та від 23 січня 2024 року.

3. Позивач успішно склав тестування загальних знань у сфері права та знань зі спеціалізації відповідного суду, а також тестування когнітивних здібностей, після чого був допущений до третього етапу кваліфікаційного іспиту - виконання практичного завдання зі спеціалізації апеляційного загального суду (цивільна спеціалізація).

4. Рішенням ВККС №87/зп-25 від 17 квітня 2025 року затверджено кодовані результати практичного завдання, виконаного кандидатами на зайняття вакантних посад суддів в апеляційних загальних судах у межах Конкурсу.

5. Рішенням ВККС №89/зп-25 від 17 квітня 2025 року затверджено декодовані результати практичного завдання, виконаного кандидатами на посади суддів апеляційних загальних судів у межах конкурсу та загальні результати першого етапу «Складання кваліфікаційного іспиту» кваліфікаційного оцінювання кандидатів на посади суддів апеляційних загальних судів у межах Конкурсу.

6. Відповідно до Рішення ВККС №89/зп-25 від 17 квітня 2025 року результати позивача на третьому етапі кваліфікаційного іспиту та загальні результати першого етапу «Складання кваліфікаційного іспиту» були такими: ОСОБА_1 за третій етап: 112 балів, загальні - 297,6 балів (не складено).

7. За доводами позивача, у межах означеного конкурсу, ним 05 лютого 2025 року виконано два практичних завдання з цивільної спеціалізації, які мали б бути перевірені Комісією відповідно до затверджених рішенням ВККС України від 17 липня 2024 року №228/зп-24 Методичних вказівок з оцінювання практичного завдання, виконаного кандидатами на посаду суддів апеляційних судів під час кваліфікаційного іспиту (далі - Методичні вказівки). Однак в екзаменаційній відомості відсутні оцінки виконаного практичного завдання у розрізі кожного елемента, передбаченого Методичними вказівками, та, відповідно, відсутнє мотивоване рішення ВККС України із зазначенням, які саме елементи практичного завдання були виконанні ним незадовільно (неправильно), а тому, на його переконання, проведення такого оцінювання та затвердження його результатів є протиправними.

8. Позивач переконує, що оскаржувані Рішення в частинах, що стосуються позивача, прийняті без урахування приписів Положення про порядок складання кваліфікаційного іспиту та методику оцінювання кандидатів, затвердженого рішенням ВККС від 19 червня 2024 року №185/зп-24 (далі - Положення №185/зп-24), без урахування методики оцінювання, викладеної в Методичних вказівках, а тому вважає, що ВККС вийшла за межі наданих їй дискреційних повноважень, чим порушила право позивача на юридичну визначеність, доступ до інформації, дотримання відповідачем принципів адміністративної процедури та основних принципів кваліфікаційного іспиту.

9. Обираючи спосіб захисту порушеного права, ОСОБА_1 зауважив, що чинне законодавство не передбачає конкретних строків здійснення повторного оцінювання на підставі рішення суду про зобов`язання вчинити певні дії. З огляду на викладене позивач вважав, що принцип ефективного судового захисту обумовлює необхідність просити суд зобов`язати ВККС здійснити повторне оцінювання практичного завдання та прийняти відповідне рішення у розумний строк (протягом 7 днів з дати набрання судовим рішенням законної сили) та розглянути питання щодо допуску позивача до наступного етапу кваліфікаційного іспиту.

Аргументи відповідача

10. У відзиві на позовну заяву ВККС України зазначила, що Комісія, у межах конкурсу на зайняття вакантних посад суддів в загальних апеляційних судах (цивільна та кримінальна спеціалізація) щодо визначених стадій установлення результатів іспиту як першого етапу кваліфікаційного оцінювання, зокрема, затвердження кодованих та декодованих результатів практичного завдання, а також загальних результатів іспиту, дотримувалась пункту 6.1 розділу 6 Положення №185/зп-24.

11. Відповідно до оскаржуваних рішень Комісії від 17 квітня 2025 року №87/зп-25 та №89/зп-25 ОСОБА_1 за результатами оцінювання першого судового рішення (код кандидата 0026220) отримав 62,5 балів, а за результатами другого (код кандидата 0068468) - 49,5 бали, що у сумі становить 112 балів та є нижчим за прохідний бал (менше 75 відсотків від максимально можливого бала за виконання практичного завдання з відповідної спеціалізації суду). Указані обставини стали підставою для визначення позивача таким, що не склав кваліфікаційний іспит, та, відповідно, й підставою для відмови у допуску до другого етапу кваліфікаційного оцінювання та непідтвердження здатності здійснювати правосуддя у відповідному суді.

12. ВККС України зауважила, що оскаржувані рішення Комісії від 17 квітня 2025 року №87/зп-25 та №89/зп-25 містять усі необхідні елементи та мотивовані наявністю фактичних обставин (опис процедури, в якій брав участь позивач, перелік основних рішень, які мають значення для проведення конкурсу, нормативно-правове регулювання та іншу інформацію), результат яких породжує юридичні підстави для прийняття таких рішень, а отже, доводи позивача щодо протиправності оскаржуваних рішень Комісії та безпідставно припиненої його участі в конкурсі вважає необґрунтованими.

13. Щодо посилань позивача на недотримання Комісією установленої розділом 5 Положення №185/зп-24 методики оцінювання практичних завдань учасників іспиту, зокрема не встановлення балів за кожен окремий елемент практичного завдання, що підлягає оцінюванню, відповідно до визначених Комісією Методичних вказівок, ВККС України наголосила на тому, що позивач помилково ототожнює орієнтовну шкалу кількості балів за кожен окремий елемент практичного завдання, що підлягає оцінюванню, яка звернена до екзаменаторів з обов`язковістю її застосування у вигляді фіксованого поелементного нарахування балів та зазначення їх у рішенні про затвердження результатів іспиту. Така інтерпретація норм Положення №185/зп-24, на переконання Комісії, суперечить, зокрема підпункту 5.5.6 пункту 5.5 розділу 5 цього Положення, у якому чітко зазначено про необхідність виставлення кожним окремим членом екзаменаційної комісії одного єдиного індивідуального балу (оцінка) за оцінювання практичного завдання.

14. Відповідач зауважив, що спеціальний програмний комплекс, який використовується Комісією для проведення іспиту, технічно не передбачає можливості внесення або фіксації окремих балів за кожен елемент практичного завдання.

15. Отже, на переконання Комісії, позовна заява ОСОБА_1 не підлягає задоволенню, оскільки відповідач, ухвалюючи рішення від 17 квітня 2025 року №87/зп-25 та №89/зп-25, діяв на підставі, в межах повноважень та у спосіб, визначений законодавством України з дотриманням критеріїв, визначених у частині другій статті 2 КАС України.

Рух справи в суді першої інстанції

16. За результатом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 24 липня 2025 року для розгляду цієї справи визначено колегію суддів у складі: головуючого судді Гімона М.М., суддів Яковенка М.М., Ханової Р.Ф., Шишова О.О., Дашутіна І.В.

17. Ухвалою Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 29 липня 2025 року відмовлено у задоволенні заяви судді Шишова Олега Олексійовича про самовідвід від участі у розгляді справи №990/351/25.

18. Ухвалою Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 29 липня 2025 року позовну заяву ОСОБА_1 залишено без руху.

19. Ухвалою Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду 11 серпня 2025 року відкрито провадження у справі №990/351/25 за позовом ОСОБА_1 до Вищої кваліфікаційної комісії суддів України про визнання протиправними і скасування рішень, зобов`язання вчинити певні дії; вирішено здійснювати розгляд цієї справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін колегією суддів у складі п`яти суддів.

20. Ухвалою Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 03 листопада 2025 року відмовлено у задоволенні заяви судді Шишова Олега Олексійовича про самовідвід від участі у розгляді справи №990/351/25.

21. Протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 08 грудня 2025 року, у зв`язку із обранням судді Гімона М.М. до Великої Палати Верховного Суду, для розгляду справи №990/351/25 визначено колегію суддів у складі головуючого судді Жука А.В., суддів - Єресько Л.О., Мельник-Томенко Ж.М., Радишевської О.Р., Соколова В.М.

22. Ухвалою Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 09 грудня 2025 року справу №990/351/25 прийнято до провадження, вирішено розгляд справи проводити спочатку за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін колегією суддів у складі п`яти суддів.

Установлені обставини справи

23. Рішенням ВККС України від 14 вересня 2023 року №94/зп-23 (зі змінами) оголошено конкурс на зайняття 550 вакантних посад суддів в апеляційних судах, з яких: в апеляційних судах із розгляду цивільних і кримінальних справ, а також справ про адміністративні правопорушення - 425; в апеляційних судах із розгляду господарських справ - 58; в апеляційних судах із розгляду адміністративних справ - 67 (далі - Конкурс).

24. Рішенням ВККС України від 19 червня 2024 року №184/зп-24 (зі змінами) призначено кваліфікаційне оцінювання в межах конкурсу на зайняття вакантних посад суддів в загальних судах (цивільна спеціалізація) та установлено черговість етапів кваліфікаційного оцінювання: перший - складання кваліфікаційного іспиту; другий - дослідження досьє та проведення співбесіди.

25. 11 вересня 2024 року ВККС України ухвалила рішення №270/зп-24 про призначення кваліфікаційного іспиту під час кваліфікаційного оцінювання в межах оголошеного рішенням Комісії від 14 вересня 2023 року №94/зп-23 (зі змінами) Конкурсу, яким визначила черговість етапів проведення кваліфікаційного іспиту, а саме: перший етап - тестування загальних знань у сфері права та знань зі спеціалізації відповідного суду; другий етап - тестування когнітивних здібностей; третій етап - виконання практичного завдання зі спеціалізації відповідного суду.

26. Рішенням ВККС України від 16 жовтня 2024 року №319/зп-24 затверджено кодовані та декодовані результати тестування загальних знань у сфері права та знань зі спеціалізації загального апеляційного суду (цивільна спеціалізація). До тестування когнітивних здібностей допущено кандидатів, зокрема позивача, який успішно пройшов перший етап кваліфікаційного іспиту.

27. Рішенням ВККС України від 13 січня 2025 року №9/зп-25 затверджено кодовані та декодовані результати тестування когнітивних здібностей, складеного кандидатами на зайняття вакантних посад суддів в апеляційних загальних судах (цивільна спеціалізація). До виконання практичного завдання з цивільної спеціалізації допущено кандидатів, які успішно пройшли другий етап кваліфікаційного іспиту, у тому числі позивача.

28. Цим рішенням також визначено особливості виконання практичного завдання кандидатами на зайняття вакантних посад суддів в апеляційних судах (цивільна спеціалізація). Серед іншого, установлено, що виконання практичного завдання кандидатами на зайняття вакантних посад суддів в апеляційних судах (цивільна спеціалізація) у межах конкурсу здійснюватиметься з використанням комп`ютерної техніки. Визначено, що максимально можливий бал за виконання практичного завдання кандидатами на зайняття вакантних посад суддів в апеляційних судах (цивільна спеціалізація) у межах конкурсу, оголошеного рішенням Комісії від 14 вересня 2023 року №94/зп-23 (зі змінами), - 150 та установлено, що прохідний бал за виконання практичного завдання - 75 відсотків максимально можливого бала або 112,5 бала.

29. Рішенням ВККС України від 22 січня 2025 року №21/зп-25 затверджено склад екзаменаційної комісії для перевірки та оцінювання практичних завдань, виконаних кандидатами на зайняття вакантних посад суддів в апеляційних судах (цивільна спеціалізація).

30. Згідно з графіком, визначеним рішенням Комісії від 13 січня 2025 року №9/зп-25, 03-07, 10 та 11 лютого 2025 року проведено третій етап кваліфікаційного іспиту - виконання практичного завдання зі спеціалізації апеляційного загального суду (цивільна спеціалізація), участь в якому 05 лютого 2025 року взяв позивач.

31. Рішенням ВККС України від 17 квітня 2025 року №87/зп-25 затверджено кодовані результати практичного завдання, виконаного кандидатами на зайняття вакантних посад суддів в апеляційних загальних судах (кримінальна та цивільна спеціалізації) у межах конкурсу.

32. Надалі рішенням ВККС України від 17 квітня 2025 року №89/зп-25, серед іншого:

1) затверджено декодовані результати практичного завдання, виконаного, зокрема, 03-07, 10 та 11 лютого 2025 року (цивільна спеціалізація) кандидатами на зайняття вакантних посад суддів в апеляційних загальних судах у межах конкурсу, у тому числі ОСОБА_1 , який за результатами оцінювання першого судового рішення (код кандидата 0026220) отримав 62,5 бала, а за результатами другого (код кандидата 0068468) - 49,5 бала, що у сумі становить 112 балів;

2) затверджено загальні результати першого етапу «Складання кваліфікаційного іспиту» кваліфікаційного оцінювання кандидатів на посади суддів апеляційних загальних судів, зокрема ОСОБА_1 ;

3) відмовлено в допуску до другого етапу кваліфікаційного оцінювання «Дослідження досьє та проведення співбесіди», визнано такими, що не підтвердили здатності здійснювати правосуддя в апеляційних загальних судах, припинено участь у кваліфікаційному оцінюванні та оголошеному рішенням Комісії від 14 вересня 2023 року №94/зп-23 (зі змінами) конкурсі на зайняття вакантних посад суддів в апеляційних судах кандидатів на посади суддів, у тому числі Кулішенка М.Ю.

Оцінка доводів учасників справи та висновки Верховного Суду

33. Суд, вивчивши доводи позивача та відповідача, дослідивши матеріали справи та перевіривши їх належними і допустимими доказами, виходить із такого.

34. Організацію судової влади та здійснення правосуддя в Україні, що функціонує на засадах верховенства права відповідно до європейських стандартів і забезпечує право кожного на справедливий суд, визначає Закон України «Про судоустрій і статус суддів».

35. За змістом частини першої статті 28 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» суддею апеляційного суду може бути особа, яка відповідає вимогам до кандидатів на посаду судді, за результатами кваліфікаційного оцінювання підтвердила здатність здійснювати правосуддя в апеляційному суді, а також відповідає одній із таких вимог: 1) має стаж роботи на посаді судді не менше п`яти років; 2) має науковий ступінь у сфері права та стаж наукової роботи у сфері права щонайменше сім років; 3) має досвід професійної діяльності адвоката, в тому числі щодо здійснення представництва в суді та/або захисту від кримінального обвинувачення щонайменше сім років; 4) має сукупний стаж (досвід) роботи (професійної діяльності) відповідно до вимог, визначених пунктами 1-3 цієї частини, щонайменше сім років.

36. 30 грудня 2023 року набув чинності Закон України від 09 грудня 2023 року №3511-IX «Про внесення змін до Закону України «Про судоустрій і статус суддів» та деяких законодавчих актів України щодо удосконалення процедур суддівської кар`єри», яким внесено низку змін до Закону України «Про судоустрій і статус суддів».

37. Зокрема, пунктом 4 розділу І Закону України «Про внесення змін до Закону України «Про судоустрій і статус суддів» та деяких законодавчих актів України щодо удосконалення процедур суддівської кар`єри» викладено у новій редакції розділ IV Закону України «Про судоустрій і статус суддів», а пунктом 23 - доповнено розділ XII «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про судоустрій і статус суддів» пунктом 57, відповідно до якого ВККС завершує конкурс на зайняття вакантних посад суддів апеляційних судів, оголошений рішенням Комісії від 14 вересня 2023 року №94/зп-23, за правилами, які діють після набрання чинності Законом України «Про внесення змін до Закону України «Про судоустрій і статус суддів» та деяких законодавчих актів України щодо удосконалення процедур суддівської кар`єри».

38. 11 грудня 2024 року набув чинності Закон України від 20 листопада 2024 року №4072-ІХ «Про внесення змін до Закону України «Про судоустрій і статус суддів» щодо особливостей складання кваліфікаційного іспиту», яким пункт 57-1 розділу «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про судоустрій і статус суддів» викладено в такій редакції:

«Вища кваліфікаційна комісія суддів України завершує конкурс на зайняття вакантних посад суддів апеляційних судів, оголошений рішенням Комісії від 14 вересня 2023 року №94/зп-23, за правилами, які діють після набрання чинності Законом України «Про внесення змін до Закону України «Про судоустрій і статус суддів» та деяких законодавчих актів України щодо удосконалення процедур суддівської кар`єри» від 09 грудня 2023 року №3511-IX.

Вища кваліфікаційна комісія суддів України проводить кваліфікаційний іспит в межах конкурсу, передбаченого цим пунктом, за правилами, які діють після набрання чинності Законом України «Про внесення змін до Закону України «Про судоустрій і статус суддів» щодо особливостей складання кваліфікаційного іспиту».

39. Згідно з частиною першою статті 92 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» ВККС є державним колегіальним органом суддівського врядування, який на постійній основі діє у системі правосуддя України.

40. Відповідно до пунктів 6, 7, 10 статті 93 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» до повноважень ВККС належить, зокрема, затвердження форми і змісту заяви про участь у доборі кандидатів на посаду судді, анкети кандидата на посаду судді, порядку складання кваліфікаційного іспиту та методики оцінювання кандидатів, положення про проведення конкурсу на зайняття вакантної посади судді, порядку та методології кваліфікаційного оцінювання, порядку формування і ведення суддівського досьє (досьє кандидата на посаду судді), програми та порядку проходження початкової підготовки судді; проведення кваліфікаційного оцінювання; здійснення інших повноважень, визначених законом.

41. Відповідно до частини першої статті 79 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» (тут і далі - у редакції Законів №3511-IX та №4072-IX, чинній на час виникнення спірних правовідносин), конкурс на зайняття вакантної посади судді проводиться відповідно до цього Закону та положення про проведення конкурсу на зайняття вакантної посади судді, що затверджується ВККС, з дотриманням вимог законодавства про забезпечення рівних прав та можливостей жінок і чоловіків.

42. ВККС проводить конкурс на зайняття вакантних посад суддів апеляційного суду, вищого спеціалізованого суду чи суддів Верховного Суду на основі рейтингу кандидатів за результатами кваліфікаційного оцінювання та з урахуванням особливостей, визначених статтею 793 цього Закону (пункт 2 частини першої статті 792 Закону «Про внесення змін до Закону України «Про судоустрій і статус суддів» щодо особливостей складання кваліфікаційного іспиту»).

43. Пункт 2 частини першої статті 79-2 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» визначає, що у конкурсі на зайняття вакантної посади судді апеляційного суду, вищого спеціалізованого суду може брати участь особа, яка відповідає вимогам до кандидата на посаду судді, за результатами кваліфікаційного оцінювання підтвердила здатність здійснювати правосуддя у відповідному суді та з відповідною спеціалізацією, а також відповідає одній із вимог, визначених частиною першою статті 28 (для апеляційного суду), частиною першою чи другою статті 33 (для вищого спеціалізованого суду) цього Закону.

44. Згідно з частинами першою, другою статті 83 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» кваліфікаційне оцінювання проводиться ВККС з метою визначення здатності судді (кандидата на посаду судді) здійснювати правосуддя у відповідному суді за визначеними законом критеріями. Критеріями кваліфікаційного оцінювання є: 1) компетентність (професійна, особиста, соціальна тощо); 2) професійна етика; 3) доброчесність.

45. Кваліфікаційне оцінювання включає такі етапи: 1) складання кваліфікаційного іспиту; 2) дослідження досьє та проведення співбесіди (частини перша, друга статті 85 Закону України «Про судоустрій і статус суддів»).

46. Кваліфікаційний іспит для цілей кваліфікаційного оцінювання є основним засобом встановлення відповідності судді (кандидата на посаду судді) критерію професійної компетентності та проводиться в порядку, встановленому статтею 74 цього Закону, з урахуванням особливостей, встановлених цією главою.

47. Кваліфікаційний іспит проводиться шляхом складання анонімних тестувань та практичного завдання. Анонімне тестування проводиться щодо когнітивних здібностей, історії української державності, загальних знань у сфері права та спеціалізації відповідного суду з урахуванням його інстанційності. Практичне завдання проводиться щодо спеціалізації відповідного суду з урахуванням його інстанційності.

48. Відповідно до частин першої, третьої, п`ятої, одинадцятої статті 74 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» кваліфікаційний іспит є атестуванням професійної компетентності кандидата на посаду судді з метою виявлення належних знань, рівня підготовки та здатності здійснювати правосуддя у відповідному суді.

49. Кваліфікаційний іспит проводиться шляхом складання анонімних тестувань та практичних завдань.

50. Анонімне тестування проводиться щодо когнітивних здібностей, історії української державності, загальних знань у сфері права та однієї або кількох спеціалізацій суду на вибір: адміністративної, господарської та загальної (цивільної і кримінальної).

51. Практичні завдання проводяться щодо вибраної (вибраних) кандидатом спеціалізації (спеціалізацій) суду.

52. Форма та зміст тестувань, практичних завдань, а також порядок їх проведення затверджуються ВККС.

53. Кандидат на посаду судді вважається таким, що склав кваліфікаційний іспит з вибраної спеціалізації суду, якщо він:

1) набрав не менше 75 відсотків максимально можливого бала за тестування щодо історії української державності, загальних знань у сфері права та відповідної спеціалізації суду;

2) набрав не менше 75 відсотків максимально можливого бала за виконання практичного завдання щодо відповідної спеціалізації суду;

3) успішно пройшов тестування щодо когнітивних здібностей. Успішним проходженням вважається набрання кандидатом середнього допустимого бала тестування щодо когнітивних здібностей, встановленого ВККС.

54. Порушення процедури проведення кваліфікаційного іспиту може бути оскаржено в порядку, установленому законом.

55. Рішенням від 19 червня 2024 року №185/зп-24 на виконання вимог частини третьої статті 74 та пункту 6 частини першої статті 93 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» Комісія затвердила Положення №185/зп-24.

56. Згідно з преамбулою цього Положення воно розроблено відповідно до Закону України «Про судоустрій і статус суддів» і визначає організаційно-правові засади підготовки та проведення кваліфікаційного іспиту, форму та зміст тестувань, практичних завдань, методику оцінювання результатів іспиту під час добору на посаду судді місцевого суду, кваліфікаційного оцінювання та у зв`язку з наміром судді бути переведеним до іншого місцевого суду, а також засади формування рейтингу і резерву кандидатів на посаду судді місцевого суду.

57. Пункт 2.8 розділу 2 Положення №185/зп-24 визначає типи практичних завдань. Тип 1 - модельна судова справа з сукупністю документів та достатніми даними (інформацією), на підставі яких учасник повинен підготувати модельне рішення суду та/або продовжити викладення запропонованої частини модельного судового рішення на підставі матеріалів модельної судової справи (підпункт 2.8.1). Тип 2 - два модельні судові рішення, що складаються зі вступної, описової (крім кримінального судочинства) та/або частково мотивувальної частини, на підставі даних яких учасник повинен продовжити їх викладення (підпункт 2.8.2).

58. Методика оцінювання учасників іспиту регламентована розділом 5 Положення №185/зп-24.

59. Порядок оцінювання результатів виконання практичного завдання встановлений пунктом 5.5 розділу 5 Положення №185/зп-24.

60. Зокрема, практичне завдання оцінюється екзаменаційною комісією, склад якої затверджується рішенням Комісії (підпункт 5.5.1). Методичні вказівки з оцінювання практичного завдання затверджуються Комісією та оприлюднюються на її офіційному вебсайті (підпункт 5.5.4). Перевірка практичного завдання полягає у встановленні відповідності змісту виконаного учасником завдання показникам (методичним вказівкам) з оцінювання цього завдання (підпункт 5.5.5). За результатами перевірки практичного завдання кожним членом екзаменаційної комісії виставляється індивідуальна оцінка роботи від 0 до 150 балів (підпункт 5.5.6). Після оцінювання практичного завдання усіма членами екзаменаційної комісії програмою виводиться остаточна оцінка учасника шляхом визначення середнього арифметичного бала на підставі індивідуальних оцінок з округленням до наближеного цілого числа або числа з десятковою частиною 0,5 (підпункт 5.5.8).

61. Бали за кожен етап іспиту визначаються окремо (пункт 5.6 розділу 5 Положення №185/зп-24).

62. Згідно з пунктом 5.7 розділу 5 Положення №185/зп-24 максимально можливий бал на кожному етапі іспиту: тестування когнітивних здібностей - 60; тестування знань з історії української державності - 40; тестування загальних знань у сфері права - 50; тестування знань зі спеціалізації відповідного суду - 100; виконання практичного завдання зі спеціалізації відповідного суду - 150.

63. Кількість балів за кожне модельне судове рішення у разі виконання під час іспиту практичного завдання типу 2 визначається методичними вказівками з оцінювання практичного завдання (пункт 5.8 розділу 5 Положення №185/зп-24).

64. У Методичних вказівках №228/зп-24 визначено, що за кожне з двох судових рішень практичного завдання виставляється оцінка за шкалою 75 балів.

65. Також цими Методичними вказівками передбачено, за якими елементами здійснюється оцінка практичного завдання, зокрема, з адміністративної, господарської та цивільної спеціалізацій, та максимально можливу кількість балів, за якою може бути оцінений відповідний елемент (критерій), а саме:

1) мотивувальна частина оцінюється від 0 до 45 балів, з яких: доводи, за якими суд апеляційної інстанції погодився / не погодився з висновками суду першої інстанції, - 0- 16; мотиви прийняття або відхилення кожного аргументу, викладеного учасниками справи в апеляційній скарзі, - 0- 14; чи були і ким порушені, не визнані або оспорені права, свободи чи інтереси, за захистом яких особа звернулася до суду, - 0- 5; висновки за результатами розгляду апеляційної скарги, - 0- 10;

2) резолютивна частина - від 0 до 22 балів, з яких: висновки суду апеляційної інстанції по суті вимог апеляційної скарги, - 0-10; розподіл судових витрат, понесених у зв`язку з розглядом справи у суді першої інстанції, та розподіл судових витрат, понесених у зв`язку з переглядом справи у суді апеляційної інстанції, - 0- 5; строк і порядок набрання постановою законної сили, - 0- 4; порядок і строк оскарження постанови, - 0- 3;

3) дотримання стилістики судового рішення - від 0 до 5 балів;

4) дотримання правил орфографії та пунктуації - від 0 до 3 балів.

66. У примітці до Методичних вказівок №228/зп-24 визначено, що залежно від обставин справи, викладених в описовій частині постанови суду апеляційної інстанції, та виду судового рішення (про залишення оскарженого рішення без змін, його зміну чи скасування) ВККС може відступити від наведеної у Методичних вказівках структури та кількості виставлених балів за одним чи кількома елементами оцінювання, але не більше як на 10%. У такому разі Комісія не може виходити за межі загальної кількості балів (75).

67. ОСОБА_1 брав участь у конкурсі на зайняття вакантних посад суддів в апеляційних загальних судах (цивільна спеціалізація), оголошеному рішенням Комісії від 14 вересня 2023 року №94/зп-23 (зі змінами). Проте участь позивача у конкурсі припинилася на першому етапі кваліфікаційного оцінювання та йому було відмовлено в допуску до другого етапу кваліфікаційного оцінювання «Дослідження досьє та проведення співбесіди». Підставою стало те, що за результатами оцінювання екзаменаційною комісією практичних робіт, виконаних позивачем, він не набрав прохідного балу. Як наслідок, Комісія ухвалила рішення про визнання позивача таким, що не підтвердив здатності здійснювати правосуддя в апеляційних загальних судах (цивільна юрисдикції).

68. Позивач наполягає на тому, що невизначеність та неналежне застосування ВККС України критеріїв оцінювання практичних завдань, зокрема відсутність у матеріалах екзаменаційної відомості деталізованої інформації про нараховані та зняті бали за кожним елементом практичного завдання відповідно до Методичних вказівок, свідчать про можливу суб`єктивність та непрозорість перевірки, що нівелює мету існування затвердженої Комісією методики і ставить під сумнів прозорість та справедливість відповідного етапу кваліфікаційного іспиту.

69. Так, відповідно до пункту 6.1 розділу 6 Положення №185/зп-24 стадіями установлення результатів іспиту є:

- затвердження кодованих результатів кожного етапу іспиту;

- затвердження декодованих результатів кожного етапу іспиту;

- затвердження загальних результатів іспиту.

70. Оскаржуваним рішенням від 17 квітня 2025 року №87/зп-25 Комісія вирішила затвердити кодовані результати практичного завдання, виконаного 03- 07, 10 та 11 лютого 2025 року (цивільна спеціалізація), виконаного 12- 14 та 17- 21 лютого 2025 року (кримінальна спеціалізація) кандидатами на зайняття посад суддів в апеляційних загальних судах у межах конкурсу, оголошеного рішенням Комісії від 14 вересня 2023 року №94/зп-23 (зі змінами).

71. Згідно з пунктами 6.3.1, 6.3.2 розділу 6 Положення № 185/зп-24 при затвердженні кодованих результатів іспиту Комісія розглядає документи, складені уповноваженими представниками.

72. Член Комісії - доповідач при підготовці до розгляду питання про затвердження кодованих результатів виконаних практичних завдань досліджує оцінки членів екзаменаційної комісії на предмет суттєвих розбіжностей в оцінках однієї роботи.

73. При установленні розбіжності між найвищим і найнижчим балами, виставленими за практичне завдання окремими членами екзаменаційної комісії, у 20 і більше відсотків від максимально можливого бала така робота підлягає повторній перевірці іншою екзаменаційною комісією без участі осіб, які брали участь у первинному оцінюванні. Екзаменаційна комісія при оцінюванні роботи керується не «математичними», а змістовими міркуваннями щодо відповідної роботи.

74. У рішенні про затвердження кодованих результатів етапу іспиту зазначається: код учасника, бал учасника, результат етапу іспиту («успішно складено» або «не складено»).

75. У разі виконання учасником практичного завдання типу 2 у рішенні про затвердження кодованих результатів може не зазначатися результат («успішно складено» або «не складено»).

76. З оскаржуваного рішення відповідача від 17 квітня 2025 року №87/зп-25 Судом установлено, що як за структурою, так і змістовно, воно відповідає нормам Положення №185/зп-24, у додатку до цього рішення значиться під порядковим номером 446, код кандидата - 0026220, бал - « 62,5», під порядковим номером 1238, код кандидата - 0068468, бал - « 49,5».

77. Згідно з підпунктом 6.4.2 пункту 6.4 розділу 6 Положення №185/зп-24 у рішенні про затвердження декодованих результатів етапу іспиту зазначаються: прізвище, ім`я, по батькові учасника; код учасника; бал учасника; результат етапу іспиту («успішно складено» або «не складено»).

78. Відповідні відомості містить додаток 1 до оскарженого рішення Комісії, а саме: порядковий номер 374, прізвище, ім`я, по батькові учасника - « ОСОБА_1 », код кандидата - НОМЕР_1 (перше судове рішення) та бал - « 62,5», код кандидата - 0068468 (друге судове рішення) та бал « 49,5», бал кандидата за виконання практичного завдання - « 112», результат етапу кваліфікаційного іспиту «не складено».

79. Підпункт 6.5.3 пункту 6.5 розділу 6 Положення №185/зп-24 визначає, що у рішенні про затвердження загальних результатів іспиту зазначаються: прізвище, ім`я, по батькові учасника; статус учасника: «кандидат на посаду судді» або «суддя»; інформація про участь в етапі іспиту (щодо кожного етапу іспиту окремо): код учасника; бал учасника; результат етапу іспиту («успішно складено» або «не складено»); загальний результат іспиту («успішно складено» або «не складено»); примітка щодо поважності причин неявки на іспит (для кандидатів на посаду судді місцевого суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до іншого суду) заповнюється щодо учасників, які не з`явилися на один або більше його етапів: «визнано поважними» або «не визнано поважними»; дата затвердження результатів іспиту.

80. Зазначену інформацію містить додаток №2 до оскарженого рішення Комісії.

81. За результатами одного етапу кваліфікаційного оцінювання судді ВККС України ухвалює рішення щодо допуску судді до іншого етапу кваліфікаційного оцінювання (частина десята статті 85 Закону України «Про судоустрій і статус суддів»).

82. Ураховуючи положення частини п`ятої статті 74 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», зміст якої наведено вище та яка стосується умов, за яких кандидат на посаду судді вважається таким, що склав кваліфікаційний іспит з вибраної спеціалізації, Комісія у додатку 4 до оскаржуваного рішення навела інформацію щодо допуску учасників конкурсу до наступного етапу кваліфікаційного оцінювання.

83. Оскаржуване рішення Комісії складається із вступної, описової, мотивувальної та резолютивної частин, що відповідає нормам її Регламенту, затвердженого рішенням від 13 жовтня 2016 року №81/зп-16.

84. Рішенням ВККС від 17 квітня 2025 року №89/зп-25 припинено участь позивача у кваліфікаційному оцінюванні та оголошеному рішенням Комісії від 14 вересня 2023 року №94/зп-23 (зі змінами) конкурсі на зайняття вакантних посад суддів в апеляційних загальних судах, тобто є рішенням, ухваленим за результатами проведення кваліфікаційного оцінювання.

85. Виключні підстави, за яких може бути оскаржене та скасоване рішення ВККС, ухвалене за результатами проведення кваліфікаційного оцінювання наведені у частині третій статті 88 Закону України «Про судоустрій і статус суддів». Такими підставами є:

1) склад членів ВККС, який провів кваліфікаційне оцінювання, не мав повноважень його проводити;

2) рішення не підписано будь-ким із складу членів Комісії, який провів кваліфікаційне оцінювання;

3) суддя (кандидат на посаду судді) не був належним чином повідомлений про проведення кваліфікаційного оцінювання - якщо було ухвалено рішення про непідтвердження здатності судді (кандидата на посаду судді) здійснювати правосуддя у відповідному суді з підстав неявки для проходження кваліфікаційного оцінювання;

4) рішення не містить посилання на визначені законом підстави його ухвалення або мотивів, з яких Комісія дійшла відповідних висновків.

86. У позовній заяві ОСОБА_1 не посилається на обставини, визначені пунктами 1- 3 частини третьої статті 88 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», а Судом таких обставин не установлено.

87. Обґрунтовуючи доводи щодо протиправності оскаржуваних рішень ВККС позивач посилався на відсутність, зокрема, мотивів у рішеннях відповідача. Переконував, що у матеріалах екзаменаційної відомості мала міститися деталізована інформація про нараховані та зняті бали за кожним елементом практичного завдання відповідно до Методичних вказівок.

88. У світлі цих доводів Верховний Суд, насамперед, відзначає, що повноваження ВККС України у процедурі кваліфікаційного оцінювання є дискреційними.

89. Велика Палата Верховного Суду у своїх рішеннях сформувала сталу практику щодо оцінювання рішень ВККС на предмет відповідності пункту 4 частини третьої статті 88 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» (зокрема, постанови від 14 листопада 2024 року у справі №990/139/21, від 20 березня 2025 року у справі №990/134/21, від 05 червня 2025 року у справі №990/117/24, від 04 вересня 2025 року у справі №990/123/24), згідно з якою повноваження Комісії стосовно оцінювання кандидата на посаду судді є дискреційними та виключною компетенцією її як уповноваженого органу, який на постійній основі діє в національній системі судоустрою. Жоден суб`єкт, у тому числі й суд, не вправі втручатися в здійснення Комісією компетенції щодо оцінювання кандидатів на посаду судді в межах конкурсу на зайняття вакантних посад суддів.

90. Водночас Велика Палата Верховного Суду наголошувала, що відповідно до завдань адміністративного судочинства, визначених статтею 2 КАС України, адміністративний суд не наділений повноваженнями втручатися у розсуд (дискрецію) суб`єкта владних повноважень поза межами перевірки за критеріями, передбаченими у цій статті й інших законах, зокрема в Законі України «Про судоустрій і статус суддів». Водночас оцінка Верховним Судом мотивів та обґрунтованості оспорюваного рішення ВККС України не є втручанням у її дискреційні повноваження.

91. Такий висновок Велика Палата Верховного Суду аргументувала, зокрема, тим, що вимога стосовно обґрунтованості рішення суб`єкта владних повноважень означає, що таке рішення повинне прийматися з урахуванням усіх обставин, що мають значення для його прийняття. Цей критерій вимагає від суб`єкта владних повноважень враховувати як обставини, на обов`язковість урахування яких прямо вказує закон, так й інші обставини, що мають значення у конкретній ситуації. Суб`єкт владних повноважень повинен уникати прийняття невмотивованих висновків. Несприятливе для особи рішення повинне бути вмотивованим.

92. На стадії виконання практичного завдання учасник кваліфікаційного іспиту пропонує своє бачення судового рішення, яке він виконує відповідно до наданих Комісією відомостей та у створених нею умовах. Натомість ВККС України повинна забезпечити рівність умов для всіх учасників та оцінити виконані учасниками кваліфікаційного іспиту роботи крізь призму напрацьованих нею критеріїв оцінки, дотримуючись правил та принципів проведення іспиту.

93. Слід зауважити, що Велика Палата Верховного Суду уже неодноразово надавала оцінку діям ВККС України у межах процедури кваліфікаційного оцінювання на такій стадії кваліфікаційного іспиту, як виконання практичного завдання, та сформувала усталений підхід до вирішення такої категорії спорів (зокрема, постанови Великої Палати Верховного Суду від 21 серпня 2018 року у справі №800/166/17, від 08 жовтня 2019 року у справі №9901/49/19, від 19 листопада 2019 року у справі №9901/90/19, від 16 вересня 2020 року у справі №9901/100/19, від 27 квітня 2023 року у справі №9901/260/19 та від 20 листопада 2025 року у справі №990/171/25.

94. Так, Велика Палата Верховного Суду акцентувала увагу на легітимній меті дій Комісії щодо з`ясування відповідності судді (кандидата на посаду судді) критеріям кваліфікаційного оцінювання, що здійснюється членами ВККС за їх внутрішнім переконанням відповідно до результатів кваліфікаційного оцінювання.

95. У постанові від 20 листопада 2025 року у справі №990/171/25 Велика Палата Верховного Суду зауважила, що зміст здійснюваних Комісією процедур на зазначеному етапі не зазнав істотних змін, а доводи скаржників і тоді здебільшого стосувалися необхідності фіксації / відображення міркувань / висновків членів Комісії, які проводили оцінювання практичного завдання.

96. Водночас Комісія, відреагувавши на численні зауваження скаржників про незатвердження методики оцінювання результатів іспиту, показників та критеріїв оцінки практичного завдання, своїм рішенням від 17 липня 2024 року затвердила Методичні вказівки №228/зп-24, які визначають підходи до оцінювання практичного завдання, виконаного кандидатами на посаду судді.

97. Ці Методичні вказівки містять орієнтовні показники оцінювання, елементи практичного завдання, що підлягають оцінюванню, та можливу кількість балів, оцінювання відповідного елементу в загальній оцінці і покликані забезпечити певний стандартизований підхід членів екзаменаційної комісії до перевірки робіт та уніфікацію оцінювання, а також є певним орієнтиром для кандидатів (учасників іспиту) і допомогою під час підготовки до виконання практичного завдання з урахуванням можливості розуміти розподіл балів.

98. Велика Палата Верховного Суду у вказаній постанові зазначила, що затвердження Методичних вказівок №228/зп-24 загалом та концептуально не змінило правового врегулювання процедури кваліфікаційного іспиту і методики визначення його результатів та відповідно й обсягу дискреційних повноважень членів ВККС на цьому етапі. Здійснюючи зовнішній публічний нагляд за дискреційними повноваженнями суб`єкта владних повноважень, суд не повинен вдаватися до зміни обсягу дискреційних повноважень, бо це є предметом відповідного правового регулювання, а має проконтролювати, чи не є викладені у рішенні цього органу висновки щодо обставин у справі довільними та нераціональними, не підтвердженими доказами або ж такими, що є помилковими щодо фактів.

99. Як уже зазначалося, методика оцінювання учасників іспиту регламентована розділом 5 Положення №185/зп-24, а порядок оцінювання результатів виконання практичного завдання визначено пунктом 5.5 розділу 5 цього Положення.

100. Цей порядок включає: визначення суб`єктів оцінювання, діапазон, у якому члени екзаменаційної комісії виставляють індивідуальні оцінки (від 0 до 150), випадки, коли робота учасника оцінюється у 0 балів, механізм виведення остаточної оцінки учасника.

101. Отже, результат оцінювання практичного завдання відбувається за бальною шкалою. Бал визначається за результатом оцінювання практичного завдання в цілому (загалом), а не його окремих елементів. Під час визначення результатів цього етапу не встановлено іншої форми оцінювання.

102. Таким чином, порядок оцінювання визначає суть перевірки практичного завдання, яка полягає у встановленні відповідності змісту виконаного учасником завдання показникам (методичним вказівкам) з оцінювання цього завдання.

103. Водночас визначений пунктом 5.5 розділу 5 Положення порядок оцінювання не містить вимог щодо виставлення оцінки окремо за певні елементи практичного задання. Таких вимог не містить як Закон України «Про судоустрій і статус суддів», так і Методичні вказівки.

104. За таких обставин, незазначення ВККС України інформації про кількість балів, виставлених за кожен із визначених Методичними вказівками елементів оцінювання, ще не свідчить про порушення відповідачем порядку оцінювання учасників іспиту.

105. Так само й ненаведення в оскарженому рішенні ВККС України оцінки за кожний елемент оцінювання саме по собі не може підтверджувати те, що члени екзаменаційної комісії здійснили перевірку практичного завдання позивача без застосування чи без дотримання Методичних вказівок.

106. Аналогічний правовий підхід викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 20 листопада 2025 року у справі №990/171/25 (провадження № 11-302заі25) з подібними правовідносинами.

107. У силу приписів частини п?ятої статті 74 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» для визнання кандидата на посаду судді таким, що склав кваліфікаційний іспит, необхідно набрати не менше 75 відсотків максимально можливого бала за виконання практичного завдання.

108. Максимально можливий бал за виконання практичного завдання, яке виконував позивач в рамках кваліфікаційного іспиту, становить 150.

109. Таким чином, для визнання позивача таким, що склав кваліфікаційний іспит, необхідно було набрати не менше 112,5 балів (150 х 75%).

110. Як зазначено раніше, за виконання практичного завдання в рамках кваліфікаційного іспиту позивач набрав 112 балів, що згідно з наведеними вище розрахунками становить менше 75 відсотків максимально можливого бала за виконання практичного завдання.

111. За таких обставин відповідач правомірно прийняв рішення про відмову в допуску позивача до другого етапу кваліфікаційного оцінювання, визнав його таким, що не підтвердив здатності здійснювати правосуддя в апеляційних загальних судах та припинив його участь у кваліфікаційному оцінюванні та оголошеному рішенням Комісії від 14 вересня 2023 року №94/зп-23 конкурсі на зайняття вакантних посад суддів в апеляційних судах.

112. Ураховуючи наведене Суд доходить висновку, що оскаржувані рішення та дії Вищої кваліфікаційної комісії суддів України є правомірними, прийнятими з дотриманням вимог законодавства, а доводи позивача не спростовують законності спірних рішень.

113. Розглянувши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, Суд дійшов висновку про те, що позовні вимоги ОСОБА_1 не підлягають задоволенню.

На підставі викладеного та керуючись статтями 241-246, 266 Кодексу адміністративного судочинства України, Суд

ВИРІШИВ:

1. У задоволенні позову ОСОБА_1 до Вищої кваліфікаційної комісії суддів України про визнання протиправними і скасування рішень, зобов`язання вчинити певні дії - відмовити.

Рішення Верховного Суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо таку скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення Верховного Суду може бути подана до Великої Палати Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Рішення ухвалено з окремою думкою.

Рішення оформлено суддею Мельник-Томенко Ж.М.

...........................

...........................

...........................

...........................

...........................

А.В. Жук

Л.О. Єресько

Ж.М. Мельник-Томенко

О.Р. Радишевська

В.М. Соколов

Судді Верховного Суду