Справа № 240/17071/26
Суддя: Приходько Оксана Григорівна
Дата ухвалення: 2026-05-25 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

25 травня 2026 року м. Житомир справа № 240/17071/26

категорія 113080000

Суддя Житомирського окружного адміністративного суду Приходько О.Г., розглядаючи позовну заяву ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про визнання дій протиправними, зобов`язання вчинити дії,

встановив:

До Житомирського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про визнання протиправними дій відповідача щодо внесення до Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів даних про порушення позивачем правил військового обліку та зобов`язання відповідача виключити з Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів дані про порушення позивачем правил військового обліку.

У позовній заяві представник позивача наполягає на тому, що повістку ОСОБА_1 відповідач не вручав, до адміністративної відповідальності за статтями 210, 210-1 КУпАП позивач не притягався, а відповідно, й не було підстав для внесення даних відносно позивача до ЄДРПВР "Оберіг" як особи, яка порушила правила військового обліку.

Ухвалою від 06 травня 2026 року позовну заяву залишено без руху з наданням десятиденного строку для подання до суду доказів на підтвердження обставин, які слугували підставою для звернення до суду з цим позовом, та на які покликається позивач.

При цьому суд урахував, що у позовній заяві позивач посилається на те, що під час оновлення облікових даних, шляхом формування електронного військово-облікового документа, йому стала відома інформація про те, що ним вчинено порушення правил військового обліку, вказана інформація відображається в електронному військово-обліковому документі Резерв+. Тобто саме з відображенням у військово-обліковому документі інформації про порушення правил військового обліку, про що він дізнався, як вказано у позові, під час оновлення облікових даних, позивач пов`язує порушення його права, на захист якого скеровано пред`явлений позов. Проте, в порушення положень статті 161 КАС України, до позовної заяви позивачем не було додано паперової копії електронного військово-облікового документа Резерв+ на підтвердження обставин, покладених в основу заявлених позовних вимог, що унеможливлювало й перевірку строку звернення до суду у межах встановленого місячного строку відповідно до частини п`ятої статті 122 КАС України.

13 травня 2026 року представником позивача адвокатом Бранановським Ігорем Івановичем подано уточнений позов (з аналогічно викладеною прохальною частиною), з доданням електронного військово-облікового документа Резерв+ із зазначенням дати уточнення даних - 18 березня 2026 року.

З урахуванням цього, суд, відповідно до пункту 5 частини першої статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (надалі - КАС України) з`ясовуючи чи позов подано у строк, установлений законом, суд зазначає таке.

Як встановлено у частинах першій та другій статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Як встановлено у частині п`ятій статті 122 КАС України для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Як зауважував суд, військовий облік є складовою єдиної процедури прийняття на військову службу, яка відповідно до пункту 17 частин першої статті 4 КАС України є публічною службою у розумінні КАС України, оскільки не послуговує іншій меті, окрім як комплектування Збройних Сил України та інших військових формувань особовим складом виконуючи функцію обліку мобілізаційних ресурсів.

За правилами статті 122 КАС України перебіг строку на звернення до адміністративного суду починається від дня виникнення права на адміністративний позов, тобто, коли особа дізналася або могла дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Зокрема, під поняттям "дізнався" необхідно розуміти конкретний час, момент, факт настання обізнаності особи щодо порушених її прав, свобод та інтересів.

Поняття "повинен був дізнатися" необхідно розуміти як неможливість незнання, високу вірогідність, можливість дізнатися про порушення своїх прав. Зокрема, особа має можливість дізнатися про порушення своїх прав, якщо їй відомо про обставини прийняття рішення чи вчинення дій і у неї відсутні перешкоди для того, щоб дізнатися про те, яке рішення прийняте або які дії вчинені (постанова Верховного Суду від 21 лютого 2020 року № 340/1019/19).

Відповідно до частини шостої статті 161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

За змістом заявленого позову спірні правовідносини у цій справі склались щодо внесення до Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів даних про порушення правил військового обліку ОСОБА_1 .

Як вже йшлося, за загальним правилом перебіг строку на звернення до адміністративного суду починається від дня виникнення права на адміністративний позов, тобто коли особа дізналася або могла дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Тобто, законодавець виходить не тільки з безпосередньої обізнаності особи про факти порушення її прав, а й з об`єктивної можливості цієї особи знати про такі факти.

День, коли особа дізналася про порушення свого права - це установлений доказами день, коли позивач дізнався про рішення, дію чи бездіяльність, внаслідок якої відбулося порушення його прав, свобод чи інтересів. Цим днем може бути, зокрема, день, коли мало бути прийняте рішення (вчинено дію), якщо таке рішення (дія) не було прийняте (не була вчинена).

Якщо цей день установити точно неможливо, строк обчислюється з дня, коли особа повинна була дізнатися про порушення своїх прав (свобод чи інтересів). При цьому "повинна" слід тлумачити як неможливість незнання, припущення про високу вірогідність дізнатися, а не обов`язок особи дізнатися про порушення своїх прав.

Тому суд враховує, що у доданому електронному військово-обліковому документі Резерв+ вказано дату уточнення даних як 18 березня 2026 року, з чим, власне, пов`язується обізнаність позивача з відображенням у військово-обліковому документі інформації про порушення правил військового обліку.

Отже, вже 18 березня 2026 року позивач мав змогу бути обізнаним щодо внесення до Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів "Оберіг" записів про "порушення правил військового обліку", проте з позовною заявою позивач звернувся до суду 29 квітня 2026 року (здано на пошту; 01 травня 2026 року отримано та зареєстровано судом), тобто з пропуском встановленого статтею 122 КАС України місячного строку.

Водночас, до позовної заяви позивачем не додано ані заяви щодо поновлення пропущеного процесуального строку звернення з цим позовом до суду, ані жодного доказу у підтвердження обставин щодо неможливості своєчасного звернення до суду з цим позовом.

При цьому направлення представником позивача до відповідача адвокатського запиту щодо відповідних розписок про отримання позивачем повісток та інформації про перебування у розшуку й отримання відповіді не змінює моменту, з яким законодавство пов`язує початок перебігу строку звернення до суду, а свідчить лише про час, коли позивач виявив зацікавленість до стану своїх прав та почав вчиняти активні дії щодо реалізації своїх прав і ця дата не пов`язується з початком перебігу строку звернення до суду із заявленими у позові вимогами, а фактично є штучно створеною новою часовою передумовою звернення з позовом до суду.

Суд зазначає, що у випадку пропуску строку звернення до суду, підставами для визнання поважними причин такого пропуску є лише наявність обставин, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення відповідних дій та підтверджені належними доказами.

Відповідно до частин першої - другої статті 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку. Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Таким чином суд дійшов висновку, що позовну заяву слід залишити без руху із наданням позивачу десятиденного строку для подання до суду заяви про поновлення пропущеного строку звернення до суду з цим позовом з обґрунтуванням поважності причин пропуску цього строку, підтверджених належними доказами.

Керуючись статтями 122, 123, 160, 161, 169, 171, 248 КАС України, суд

ухвалив:

Позовну заяву ОСОБА_1 залишити без руху.

Встановити позивачу десятиденний строк з дня вручення (отримання) ухвали про залишення позовної заяви без руху для подання заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду із зазначенням підстав для поновлення цього строку, підтверджених належними доказами.

Роз`яснити позивачу, що відповідно до пункту 9 частини четвертої статті 169 КАС України, позовна заява повертається без розгляду якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними.

Копію цієї ухвали надіслати особі, яка звернулась з позовом.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не може бути оскаржена.

Суддя О.Г. Приходько