Справа № 240/4897/24
Суддя: Мельник-Томенко Ж.М.
Дата ухвалення: 2026-05-18 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

18 травня 2026 року

м. Київ

справа №240/4897/24

адміністративне провадження №Зі/990/70/26

Верховний Суд у складі судді Касаційного адміністративного суду Мельник-Томенко Ж.М., розглянувши у порядку письмового провадження заяву ОСОБА_1 про відвід колегії суддів у складі Кашпур О.В., Соколова В.М., Уханенка С.А. від участі у розгляді справи №240/4897/24 за позовом ОСОБА_1 до військової частини НОМЕР_1 , військової частини НОМЕР_2 про визнання протиправною бездіяльності, зобов`язання вчинити дії,

УСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до військової частини НОМЕР_1 , військової частини НОМЕР_2 , в якому просив:

- визнати протиправною бездіяльність військової частини НОМЕР_2 , яка полягає у невиплаті грошового забезпечення та додаткової винагороди, передбаченої постановою Кабінету Міністрів України від 28 лютого 2022 року №168 «Питання деяких виплат військовослужбовцям, особам рядового і начальницького складу, поліцейським та їх сім`ям під час дії воєнного стану», за час лікування за період з 22 липня 2022 року по 22 вересня 2022 року;

- зобов`язати військову частину НОМЕР_1 скласти, оформити належним чином та надати до військової частини НОМЕР_2 відомість доплати грошового забезпечення та додаткової винагороди, передбаченої Постановою №168, за час лікування у період з 22 липня 2022 року по 22 вересня 2022 року включно;

- зобов`язати військову частину НОМЕР_2 на підставі наданої військовою частиною НОМЕР_1 відомості виплатити йому грошового забезпечення та додаткову винагороду, передбачену Постановою №168, за час лікування за період з 22 липня 2022 року по 22 вересня 2022 року включно.

Рішенням Житомирського окружного адміністративного суду від 27 вересня 2024 позов задоволено.

Визнано протиправною бездіяльність військової частини НОМЕР_2 щодо нарахування та виплати ОСОБА_1 додаткової винагороди, передбаченої постановою Кабінету Міністрів України №168 від 28 лютого 2022 року «Питання деяких виплат військовослужбовцям, особам рядового і начальницького складу, поліцейським та їх сім`ям під час дії воєнного стану» та грошового забезпечення у період з 16 липня 2022 року по 22 вересня 2022 року.

Зобов`язано військову частину НОМЕР_1 скласти, оформити належним чином та надати до військової частини НОМЕР_2 відомість доплати ОСОБА_1 грошового забезпечення та додаткової винагороди, передбаченої постановою Кабінету Міністрів України від 28 лютого 2022 року №168, за час лікування у період з 16 липня 2022 року по 22 вересня 2022 року включно.

Зобов`язано військову частину НОМЕР_2 на підставі наданих військовою частиною НОМЕР_1 відомостей виплатити ОСОБА_1 грошове забезпечення та додаткову винагороду, передбачену постановою Кабінету Міністрів України від 28 лютого 2022 року №168, за час лікування у період з 16 липня 2022 року по 22 вересня 2022 року включно, враховуючи виплачені суми.

Постановою Сьомого апеляційного адміністративного суду від 10 квітня 2025 року рішення Житомирського окружного адміністративного суду від 27 вересня 2024 року скасовано та ухвалено нове рішення, яким у задоволенні позову відмовлено.

Постановою Верховного Суду від 01 квітня 2026 року касаційну скаргу ОСОБА_1 залишено без задоволення.

Постанову Сьомого апеляційного адміністративного суду від 10 квітня 2025 року у справі №240/4897/24 залишено без змін.

24 квітня 2026 року до Сьомого апеляційного адміністративного суду надійшла заява ОСОБА_1 про перегляд постанови Сьомого апеляційного адміністративного суду від 10 квітня 2025 року за нововиявленими обставинами.

Ухвалою Сьомого апеляційного адміністративного суду від 29 квітня 2026 року заяву ОСОБА_1 про перегляд постанови Сьомого апеляційного адміністративного суду від 10 квітня 2025 року за нововиявленими обставинами залишено без руху.

Ухвалою Сьомого апеляційного адміністративного суду від 06 травня 2026 року заяву ОСОБА_1 про перегляд за нововиявленими обставинами постанови Сьомого апеляційного адміністративного суду від 10 квітня 2025 року у справі №240/4897/24 повернуто без розгляду особі, яка її подала.

07 травня 2026 року ОСОБА_1 через підсистему «Електронний суд» звернувся до Верховного Суду із касаційною скаргою на ухвалу Сьомого апеляційного адміністративного суду від 06 травня 2026 року у справі №240/4897/24. Скаржник просить скасувати оскаржувану ухвалу суду апеляційної інстанції та направити для продовження розгляду до суду апеляційної інстанції

14 травня 2026 року до Верховного Суду надійшла заява ОСОБА_1 про відвід колегії суддів у складі Кашпур О.В., Соколова В.М., Уханенка С.А. від участі у розгляді справи №240/4897/24.

У вищезазначеній заяві скаржник зазначає, що у цій справі наявні об`єктивні сумніви у безсторонності складу суду, які виникають з огляду на те, що:

- судді вже здійснювали оцінку аналогічних доводів скаржника;

- суддями фактично вже сформовано правову позицію у межах цієї ж справи;

- повторний розгляд процесуально пов`язаних питань тим самим складом суду створює обґрунтовані сумніви щодо дотримання принципу impartial tribunal.

При цьому скаржник не ставить під сумнів професійну доброчесність суддів, однак наполягає на необхідності дотримання об`єктивного критерію безсторонності суду.

З урахуванням зазначеного, скаржник заявив відвід колегії суддів у складі Кашпур О.В., Соколова В.М., Уханенка С.А. на підставі пункту 4 частини першої статті 36 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України).

Ухвалою Верховного Суду від 15 травня 2026 року заяву ОСОБА_1 про відвід колегії суддів у складі Кашпур О.В., Соколова В.М., Уханенка С.А. від участі у розгляді справи №240/4897/24 визнано необґрунтованою. Передано заяву ОСОБА_1 про відвід колегії суддів у складі Кашпур О.В., Соколова В.М., Уханенка С.А. від участі у розгляді справи №240/4897/24 за позовом ОСОБА_1 до військової частини НОМЕР_1 , військової частини НОМЕР_2 про визнання протиправною бездіяльності, зобов`язання вчинити дії до Секретаріату Касаційного адміністративного суду для визначення судді, який не входить до складу суду, що розглядає дану справу, в порядку, передбаченому КАС України, для розгляду заяви.

Згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 15 травня 2026 року заяву ОСОБА_1 про відвід колегії суддів у складі Кашпур О.В., Соколова В.М., Уханенка С.А. від участі у розгляді справи №240/4897/24 передано на розгляд судді Мельник-Томенко Ж.М.

18 травня 2026 року від ОСОБА_1 надійшли додаткові пояснення щодо заяви про відвід колегії суддів, в яких заявник зазначив, що заявлений ним відвід колегії суддів не ґрунтується на незгоді із процесуальними рішеннями суду чи правовою позицією суддів як такою. Підставою заявленого відводу є необхідність дотримання об`єктивного критерію безсторонності суду, гарантованого статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. Заявник наголошує на тому, що ним не ставиться під сумнів професійна доброчесність чи особиста неупередженість суддів. Саме тому ключовим у цій заяві є не питання оцінки законності попередніх судових рішень, а питання appearance of impartiality та відсутності обґрунтованих сумнівів у безсторонності суду при повторному розгляді процесуально пов`язаних питань у межах тієї ж справи тим самим складом суду. Повторна участь того самого складу суду після вже сформованої правової оцінки доводів сторони може об`єктивно створювати у заявника сумніви щодо забезпечення стандарту impartial tribunal у розумінні статті 6 Конвенції. Вказані доводи стосуються саме об`єктивного критерію безсторонності суду та не зводяться до простої незгоди із процесуальними рішеннями.

Вирішуючи порушене заявником питання про відвід колегії суддів, Верховний Суд виходить з такого.

Відповідно до частини восьмої статті 40 КАС України суддя, якому передано заяву про відвід, вирішує питання про відвід в порядку письмового провадження.

Положення частин першої, другої статті 36 КАС України передбачають випадки, коли суддя не може брати участі в розгляді адміністративної справи і підлягає відводу (самовідводу), а саме: 1) якщо він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав правничу допомогу стороні чи іншим учасникам справи в цій чи іншій справі; 2) якщо він прямо чи опосередковано заінтересований в результаті розгляду справи; 3) якщо він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді; 5) у разі порушення порядку визначення судді для розгляду справи, встановленого статтею 31 цього Кодексу.

Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 37 цього Кодексу, яка встановлює недопустимість повторної участі суддів в розгляді адміністративної справи.

Частиною другою статті 6 КАС України встановлено, що суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

Перевіряючи мотиви, з яких виходив заявник, обґрунтовуючи заяву про відвід колегії суддів, Верховний Суд зазначає, що для надання оцінки об`єктивності судді під час вчинення ним процесуальних дій у цій справі, існують кілька критеріїв: чи вільний суддя під час виконання ним своїх обов`язків від будь-яких заходів впливу; чи сприяє його поведінка у судовому процесі та за стінами суду підтримці та зростанню довіри суспільства, представників юридичної професії та сторін у справі; чи вчинялись суддею дії, які можуть стати приводом для позбавлення його права брати участь у судовому засіданні та приймати рішення у справах.

Така оцінка здійснюється за об`єктивного та суб`єктивного підходу.

При об`єктивному підході до встановлення наявності упередженості суду (суддів) повинно бути визначено окремо від поведінки судді, чи існують очевидні факти, що можуть поставити під сумнів його безсторонність. При цьому, вирішальним є саме наявність відповідних обставин, підтверджених належними та допустимими доказами, які свідчать про обґрунтованість сумніву в неупередженості суду, а позиція зацікавленої сторони є важливою але не вирішальною.

Верховний Суд зазначає, що суб`єктивний критерій вимагає оцінки реальних дій окремого судді під час розгляду конкретної справи і лише після встановлення фактів у поведінці судді, які можна кваліфікувати як прояв упередженості, можливо поставити під сумнів його безсторонність.

Верховний Суд наголошує, що не можуть бути підставою для відводу судді заява, яка містить тільки припущення про існування відповідних обставин, не підтверджених належними, достатніми, достовірними і допустимими доказами. Тому відвід має бути вмотивований, тобто в ньому неодмінно мають бути наведені аргументи.

Так, щодо покликання скаржника на те, що повторний розгляд процесуальних питань тим самим складом суду викликає сумніви у безсторонності складу суду Верховний Суд зазначає, що справа, розгляд якої відповідно до цього Кодексу здійснюється колегією суддів в обов`язковому порядку, розглядається постійною колегією суддів відповідного суду, до складу якої входить визначений Єдиною судовою інформаційно-комунікаційною системою суддя-доповідач (частина друга статті 31 КАС України).

Персональний склад постійних колегій суддів визначається зборами суддів відповідного суду (частина третя статті 31 КАС України).

Справа, розгляд якої розпочато одним суддею чи колегією суддів, повинна бути розглянута цим самим суддею чи колегією суддів, за винятком випадків, які унеможливлюють участь судді у розгляді справи, та інших випадків, визначених цим Кодексом (частина тринадцята статті 31 КАС України).

Результати автоматизованого розподілу (повторного розподілу) справи оформлюються протоколом (частина шістнадцята статті 31 КАС України).

Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи затверджено рішенням Вищої ради правосуддя від 17 серпня 2021 року №1845/0/15-21 (із змінами) (далі - Положення).

Пунктом 130 Положення визначено, що до початку функціонування підсистеми автоматизованого розподілу справ у складі Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи (ЄСІТС) визначення судді, судді-доповідача та присяжних для розгляду справи здійснюється відповідно до вимог розділу IV Положення засобами автоматизованої системи документообігу суду.

Відповідно до пункту 59 розділу IV Положення збори суддів відповідного суду мають право визначати особливості автоматизованого розподілу (перерозподілу) судових справ у випадках, передбачених Положенням.

Так, збори суддів Верховного Суду в Касаційному адміністративному суді прийняли рішення «Про окремі питання передачі судових справ у Касаційному адміністративному суді у складі Верховного Суду раніше визначеному складу суду (судді-доповідачу, колегії суддів)» від 22 липня 2024 року №9, яким установили, що передача апеляційних і касаційних скарг раніше визначеному судді-доповідачу в судовій справі здійснюється щодо всіх апеляційних касаційних скарг, поданих у межах однієї судової справи, зокрема на різні судові рішення та ті, що подано повторно (за винятком установлених цим рішенням випадків неможливості такої передачі).

Означене рішення зборів суддів застосовується з 23 липня 2024 року.

Повторна касаційна скарга (провадження №К/990/20721/26) була подана 07 травня 2026 року, тобто після початку дії рішення зборів суддів Верховного Суду в Касаційному адміністративному суді від 22 липня 2024 року №9, тому була передана раніше визначеному складу суду з урахуванням особливостей, визначених вищезгаданим рішенням зборів.

Отже, посилання заявника про порушення порядку визначення складу суду у цій справі не знайшло свого підтвердження.

За таких обставин, з урахуванням викладеного Суд вважає, що заявником не наведено, а Верховним Судом не встановлено обставин, які ґрунтуються на доказах, які б ставили під сумнів в об`єктивності колегії суддів при розгляді цієї справи, а також могли б свідчити про їх пряму чи опосередковану заінтересованість у результаті розгляду справи, упередженість судді.

З урахуванням зазначеного, заява ОСОБА_1 про відвід колегії суддів у складі Кашпур О.В., Соколова В.М., Уханенка С.А. від участі у розгляді справи №240/4897/24 задоволенню не підлягає.

Керуючись статтями 36, 40 КАС України, Верховний Суд

УХВАЛИВ:

Відмовити у задоволенні заяви ОСОБА_1 про відвід колегії суддів у складі Кашпур О.В., Соколова В.М., Уханенка С.А. від участі у розгляді справи №240/4897/24.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

...........................

Ж.М. Мельник-Томенко,

Суддя Верховного Суду