Справа № 280/6055/21
Суддя: Артоуз Олеся Олександрівна
Дата ухвалення: 2026-05-26 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЗАПОРІЗЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

З ПИТАНЬ ВІДСТРОЧЕННЯ ВИКОНАННЯ СУДОВОГО РІШЕННЯ

26 травня 2026 рокуСправа № 280/6055/21
м. Запоріжжя

Суддя Запорізького окружного адміністративного суду Артоуз О.О., розглянувши в порядку письмового провадження заяву представника Головного управління Державної казначейської служби України в Дніпропетровській області про відстрочення виконання рішення суду у справі за позовною заявою Публічного акціонерного товариства Запорізький металургійний комбінат Запоріжсталь (69008, м. Запоріжжя, Південне шосе, буд. 72; ) до Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків (49600, м. Дніпро, пр. Олександра Поля, буд. 57; код ЄДРПОУ ВП 43968079), Головного управління Державної казначейської служби України в Дніпропетровській області (49000, м. Дніпро, вул. Челюскіна, буд. 1; ) про визнання протиправною бездіяльності, стягнення пені, відшкодування шкоди, -

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Запорізького окружного адміністративного суду перебувала зазначена справа.

Рішенням Запорізького окружного адміністративного суду від 02.11.2021 позов Публічного акціонерного товариства Запорізький металургійний комбінат Запоріжсталь задоволено частково: визнано протиправною бездіяльність Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків щодо невідображення в Реєстрі заяв про повернення суми бюджетного відшкодування інформації про узгодженість бюджетного відшкодування на рахунок платника у банку в розмірі 2 774 673,00 грн за податковою декларацією з податку на додану вартість за листопад 2019 року, що підлягає відшкодуванню з бюджету на користь Публічного акціонерного товариства Запорізький металургійний комбінат Запоріжсталь, стягнуто з Державного бюджету України на користь Публічного акціонерного товариства Запорізький металургійний комбінат Запоріжсталь пеню на рівні 120% облікової ставки Національного банку України, що дорівнює 66 364,10 грн., стягнуто зі Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків на користь Публічного акціонерного товариства Запорізький металургійний комбінат Запоріжсталь шкоду, заподіяну протиправною бездіяльністю контролюючого органу, у розмірі 6000,00 грн., в іншій частині в задоволенні позову відмовлено, стягнуто на користь Публічного акціонерного товариства Запорізький металургійний комбінат Запоріжсталь за рахунок бюджетних асигнувань Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків судові витрати зі сплати судового збору в розмірі 2 931,16 грн.

Рішення набрало законної сили 26.01.2022.

28 березня 2024 року у справі видано виконавчі листи, у тому числі, про стягнення з Державного бюджету України на користь Публічного акціонерного товариства «Запорізький металургійний комбінат Запоріжсталь пені на рівні 120% облікової ставки Національного банку України, що дорівнює 66 364,10 грн.

18 травня 2026 року на адресу Запорізького окружного адміністративного суду надійшла заява представника Головного управління Державної казначейської служби України в Дніпропетровській області про відстрочення виконання рішення суду відповідно до якої представник заявника просить суд відстрочити виконання рішення Запорізького окружного адміністративного суду від 02.11.2021 в частині стягнення з Державного бюджету України на користь Публічного акціонерного товариства Запорізький металургійний комбінат Запоріжсталь» пеню на рівні 120% облікової ставки Національного банку України, що дорівнює 66 364,10 грн. Заяву обґрунтовано тим, що абзацом другим підпункту 1 пункту 9 розділу VI «Прикінцеві та перехідні положення» Бюджетного кодексу України та пунктами 3 та 23 Порядку виконання рішень про стягнення коштів державного та місцевих бюджетів або боржників, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 03.08.2011 № 845 встановлено, що безспірне списання коштів державного бюджету здійснюється Казначейством за черговістю надходження таких рішень до Казначейства. Відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 09.06.2021 №590 «Про затвердження Порядку виконання повноважень Державною казначейською службою в особливому режимі в умовах воєнного стану» (далі - Порядок) Казначейство виконує свої повноваження в особливому режимі та відповідно до пункту 19 Порядку здійснює платежі з урахуванням ресурсної забезпеченості єдиного казначейського рахунка в певній черговості у якій до першої черги віднесено видатки на національну безпеку і оборону та на здійснення заходів правового режиму воєнного стану, а також розпорядників (одержувачів) бюджетних коштів, залучених до вирішення завдань, пов`язаних із запровадженням і здійсненням заходів правового режиму воєнного стану. Також, пунктом 10 Порядку встановлено, що в особливому режимі бюджетне відшкодування податку на додану вартість здійснюється Казначейством з урахуванням ресурсної забезпеченості єдиного казначейського рахунка після проведення видатків, визначених підпунктами 1 і 2 пункту 19 цього Порядку. Станом на дату подання цієї заяви, прийнято такі рішення Ради національної безпеки і оборони України: від 12.05.2023 «Про застосування та внесення змін до персональних спеціальних економічних та інших обмежувальних заходів (санкцій)», затвердженого Указом Президента України від 12.05.2023 №275/2023, до якого увійшли наступні акціонери стягувача - ПАТ «Запоріжсталь»: Global Steel Investments Ltd. (частка 12,3466%); «Київ Секюрітіз Груп» (частка 24,5003%); ТОВ «Мідланд Кепітал Менеджмент» (частка 11,2224%); від 08.10.2024 «Про застосування та внесення змін до персональних спеціальних економічних та інших обмежувальних заходів (санкцій)», введеного в дію Указом Президента України від 08.10.2024 №698/2024, до якого увійшли юридичні та фізичні особи, та пункт 200.4-1 статті 200 ПК України. З урахуванням наявності обмежувальних заходів, що застосовані відносно акціонерів ПАТ "Запоріжсталь", на теперішній час наявні підстави для відстрочення виконання рішення суду в частині стягнення з Державного бюджету України пені.

У зв`язку з припиненням суддею Семененко М.О. повноважень судді Запорізького окружного адміністративного суду через призначення на посаду судді Другого апеляційного адміністративного суду, розпорядженням керівника апарату Запорізького окружного адміністративного суду від 18.05.2026 №91 був призначений повторний автоматизований розподіл вищезазначеної заяви.

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 18.05.2026 заяву передано на розгляд головуючому судді Артоуз О.О.

Ухвалою Запорізького окружного адміністративного суду від 19.05.2026 призначено заяву до судового розгляду на 26.05.2026 о 12:30 год.

25 травня 2026 року на адресу суду надійшли заперечення ПАТ "Запоріжсталь" на заяву про відстрочення виконання судового рішення. Так, позивач зазначає, що рішення Запорізького окружного адміністративного суду від 02.11.2021 у справі №280/6055/21 набрало законної сили з дати ухвалення постанови Третього апеляційного адміністративного суду від 26.01.2022 у справі №280/6055/21, а отже адміністративна справа №280/6055/21 є остаточно розглянутою. Заявником не наведено та необґрунтовано об`єктивні, виключні обставини, що ускладнюють виконання судового рішення у встановлений строк або фактично унеможливлюють таке виконання, натомість заявник намагається ухилитися від виконання рішення, яке набрало законної сили. Щодо протиправності посилання Відповідача 2 на «дію спеціального економічного обмежувального заходу», у тому числі застосування санкцій до акціонерів ПАТ «Запоріжсталь» та норми права п.200.4-1 ст.200 Податкового кодексу України то заборгованість бюджету із відшкодування податку на додану вартість (далі-ПДВ) за листопад 2019 року в розмірі 2 774 673,00 грн. була фактична відшкодована позивачу ще у 2021 році. Наразі ж постало питання виплати пені на суму 66364,10 грн., яка нарахована за період з 27.05.2021 по 31.08.2021. Оскільки положення п.200.4-1 ст.200 ПК України на які посилається заявник набрали чинності згідно з редакцією ПК України від 29.01.2024, ретроспективне застосування до ПАТ «Запоріжсталь» санкцій, не встановлених чиним законодавством України у періодах 2019-2021 р.р., є неправомірним та безпідставним. Також, п.200.4-1 ст.200 ПК України встановлює обмеження права на отримання бюджетного відшкодування ПДВ, а не пені, нарахованої на узгоджену та фактично відшкодовану суму бюджетного відшкодування ПДВ за листопад 2019 р. в розмірі 2 774 673,00 грн. Окрім того, стосовно ПАТ «Запоріжсталь» до теперішнього часу не приймалося рішення Ради національної безпеки і оборони України про застосування спеціальних економічних та інших обмежувальних заходів (санкцій), тому відсутні підстави для зупинення/відмови в наданні Позивачу бюджетного відшкодування ПДВ Інформація (доводи) Відповідача 2 щодо санкцій до акціонерів ПАТ «Запоріжсталь не стосуються предмету доказування у цій справі.

25 травня 2026 року на адресу суду надійшла заяву представника Cхідного МУ ДПС по роботі з ВПП про проведення судового засідання по справі №280/6055/21 без участі представника Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків.

В судове засідання 26.05.2026 прибули представник заявника та позивача, які взяли участь у слуханні за допомогою засобів відеоконференцзв`язку.

Представник Головного управління Державної казначейської служби України в Дніпропетровській області наполягав на необхідності відстрочення виконання судового рішення з підстав, викладених у його заяві.

Представник ПАТ «Запоріжсталь» проти задоволення заяви Головного управління Державної казначейської служби України в Дніпропетровській області заперечував з посиланням на її безпідставність.

Представник Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків у судове засідання не з`явився.

Судом заслухано думку присутніх у судовому засіданні учасників справи та узгоджено зі сторонами перехід до прийняття рішення в порядку письмового провадження у зв`язку із початком о 12:50 год. на території м. Запоріжжя повітряної тривоги.

Відповідно до частин 1, 2 ст. 378 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) за заявою сторони суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, може відстрочити або розстрочити виконання рішення, а за заявою стягувача чи виконавця (у випадках, встановлених законом), - встановити чи змінити спосіб або порядок його виконання. Питання про відстрочення або розстрочення виконання, зміну чи встановлення способу і порядку виконання судового рішення може бути розглянуто також за ініціативою суду.

Якщо судове рішення, на підставі якого видано виконавчий документ, чи рішення, яке підлягає виконанню, набрало законної сили, то відсутність матеріалів судової справи у зв`язку з їх витребуванням судом апеляційної або касаційної інстанції не перешкоджає розгляду заяви, передбаченої абзацом першим цієї частини, крім випадку зупинення виконання судового рішення судом касаційної інстанції або зупинення виконавчого провадження.

Заява про встановлення або зміну способу або порядку виконання, відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення розглядається у двадцятиденний строк з дня її надходження у судовому засіданні з повідомленням стягувача та боржника. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає судовому розгляду.

Розглянувши заяву про відстрочення виконання судового рішення, суд зазначає наступне.

Відповідно до статті 129-1 Конституції України судове рішення є обов`язковим до виконання. Держава забезпечує виконання судового рішення у визначеному законом порядку. Контроль за виконанням судового рішення здійснює суд.

Отже, судове рішення виконується безпосередньо і для його виконання не вимагається ухвалення будь-яких інших, додаткових судових рішень.

Суб`єктами, на яких поширюється обов`язковість судових рішень являються всі органи державної влади і органи місцевого самоврядування, підприємства, установи, організації, посадові чи службові особи та громадяни.

Відповідно до приписів частини 2 статті 14 КАС України судові рішення, що набрали законної сили, є обов`язковими до виконання всіма органами державної влади, органами місцевого самоврядування, їх посадовими та службовими особами, фізичними і юридичними особами та їх об`єднаннями на всій території України.

Частиною першою статті 378 КАС передбачено, що за заявою сторони суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, може відстрочити або розстрочити виконання рішення, а за заявою стягувача чи виконавця (у випадках, встановлених законом), - встановити чи змінити спосіб або порядок його виконання.

Згідно з ч. 4 ст. 378 КАС України, вирішуючи питання про відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення, суд також враховує:

1) ступінь вини відповідача у виникненні спору;

2) щодо фізичної особи - тяжке захворювання самої особи або членів її сім`ї, її матеріальне становище;

3) стихійне лихо, інші надзвичайні події тощо.

Відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення не може перевищувати одного року з дня ухвалення рішення, ухвали, постанови (ч. 5 ст. 378 КАС України).

Суд звертає увагу, що сторона, яка звертається до суду із заявою про відстрочення виконання судового рішення, повинна довести суду наявність підтверджених відповідними доказами виняткових обставин, які можуть бути підставою для відстрочення виконання судового рішення, а також обставин, які підтверджують, що запропоновані умови відстрочки є реальними та обґрунтованими, а також не можуть призвести до ухилення від виконання рішення суду.

Реальне виконання судового рішення законодавець відніс до одного з основних завдань адміністративного судочинства, і саме на цій підставі відстрочення або розстрочення виконання судового рішення поставлено у залежність від обставин, що ускладнюють виконання судового рішення.

Підставою для застосування правил цієї норми є обставини, що перешкоджають належному виконанню судового рішення в адміністративній справі, ускладнюють його виконання або роблять неможливим. Для розстрочення виконання судового рішення такою обставиною може бути недостатність коштів на рахунку, стихійне лихо.

При цьому, вирішуючи питання про відстрочення чи розстрочення виконання рішення, суд повинен враховувати матеріальні інтереси сторін, їх фінансовий стан, ступінь вини відповідача у виникненні спору, наявність обставин відсутності коштів на банківських рахунках та інші обставини справи.

Отже, підставами для відстрочення виконання судового рішення можуть бути виняткові обставини, які ускладнюють його виконання. Факт наявності таких обставин має підтверджуватись певними доказами, як це встановлено положеннями ст.ст. 72 - 77 КАС України. При цьому, обов`язок доказування покладається на сторони, а тому кожна сторона повинна довести наявність тих обставин, на які вона посилається як на підставу своїх вимог та заперечень.

Верховний Суд у постанові від 11.10.2019 у справі № 810/4643/18 зазначив, що нормами КАС України не встановлено вичерпний перелік обставин, за наявності яких суд може відстрочити або розстрочити виконання рішення в адміністративній справі. Це питання суд вирішує із врахуванням конкретних обставин адміністративної справи, зокрема, суб`єктного складу сторін у справі, зобов`язаної сторони (боржника) за рішенням суду, складного майнового стану чи складної життєвої ситуації зобов`язаної сторони (боржника), впливу виконання рішення спроможність зобов`язаної сторони (боржника) виконати інший публічний обов`язок чи зобов`язання перед особами, які потребують соціального захисту. У випадку розстрочення (відстрочення) виконання свого рішення суд, який здійснює контроль за його виконанням, повинен забезпечити баланс публічного і приватного інтересів.

Велика Палата Верховного Суду в постанові від 03.06.2021 по справі № 9901/598/19 зазначила, що нормами КАС України не встановлено вичерпного переліку обставин, за наявності яких суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, може за заявою сторони відстрочити або розстрочити виконання судового рішення. Водночас обов`язковою умовою для відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення є доведення заявником факту існування обставин, які істотно ускладнюють виконання рішення та/або роблять його неможливим.

Із системного аналізу наведених положень слідує, що відстрочення, розстрочення виконання рішення суду здійснюється у виняткових випадках і є правом, а не обов`язком суду, а відповідне рішення приймається судом на основі закону та власних переконань.

Необхідною умовою для надання відстрочення виконання рішення суду є наявність виняткових обставин, що ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим. Вирішуючи питання про відстрочення чи розстрочення виконання рішення, зміну способу і порядку виконання рішення, суд повинен враховувати матеріальні інтереси сторін, їх фінансовий стан, ступінь вини відповідача у виникненні спору та інші обставини справи.

При розгляді заяв щодо відстрочення виконання судового рішення необхідно виходити з міркувань доцільності та об`єктивної необхідності надання саме таких строків відтермінування виконання рішення в цілому. Наявність підстав для відтермінування має бути доведена боржником. Строки відтермінування знаходяться у прямій залежності від обставин, що викликають необхідність надання додаткового строку для повного виконання рішення суду. Надання такого відстрочення не може створювати занадто або безпідставно привілейовані умови для боржника, натомість повинне базуватися на принципах співмірності і пропорційності з метою забезпечення балансу прав і законних інтересів стягувачів і боржників.

Представник Головного управління Державної казначейської служби України в Дніпропетровській області обґрунтовуючи подану заяву послався на застосування рішення Ради національної безпеки і оборони України персональних спеціальних економічних та інших обмежувальних заходів (санкцій) до певних акціонерів стягувача - ПАТ «Запоріжсталь»: Global Steel Investments Ltd. (частка 12,3466%); «Київ Секюрітіз Груп» (частка 24,5003%); ТОВ «Мідланд Кепітал Менеджмент» (частка 11,2224%) та та пункт 200.4-1 статті 200 ПК України.

Як зазначалося, рішенням Запорізького окружного адміністративного суду від 02.11.2021 стягнуто з Державного бюджету України на користь Публічного акціонерного товариства Запорізький металургійний комбінат Запоріжсталь пеню на рівні 120% облікової ставки Національного банку України, що дорівнює 66 364,10 грн.

Законом України «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законів України щодо застосування спеціальних економічних та інших обмежувальних заходів (санкцій)» від 10.08.2023 №3317-IX Податковий кодекс України доповнено п.200.4-1 ст.200 (набрали чинності 29.01.2024) такого змісту:

"200.4-1. Платники податку, щодо яких у порядку, встановленому Законом України "Про санкції", прийняті рішення про застосування спеціальних економічних та інших обмежувальних заходів (санкцій), протягом строку застосування таких санкцій не мають права на отримання бюджетного відшкодування суми від`ємного значення.

Суми такого від`ємного значення зараховуються у зменшення суми податкового боргу з податку, що виник за попередні звітні (податкові) періоди (у тому числі розстроченого або відстроченого відповідно до цього Кодексу), а в разі відсутності податкового боргу - до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду.»

Наведеними положеннями Податкового кодексу України встановлено обмеження на отримання саме бюджетного відшкодування суми від`ємного значення особами щодо яких прийнято рішення про застосування спеціальних економічних та інших обмежувальних заходів (санкцій).

Відтак, доводи Головного управління Державної казначейської служби України в Дніпропетровській області про те, що положення п. 200.4-1 ст.200 ПК України перешкоджають виконанню рішенням Запорізького окружного адміністративного суду від 02.11.2021 в частині стягнення з Державного бюджету України на користь Публічного акціонерного товариства Запорізький металургійний комбінат Запоріжсталь пені на рівні 120% облікової ставки Національного банку України не відповідають дійсності та не узгоджуються з наведеними положеннями п. 200.4-1 ст.200 ПК України.

Окрім того, згідно з статтею 58 Конституції України закони та інші нормативно-правові акти не мають зворотної дії в часі, крім випадків, коли вони пом`якшують або скасовують відповідальність особи.

Конституційний Суд України неодноразово висловлювався щодо зворотної дії закону в часі. Зокрема, у рішенні від 05.04.2001 у справі №3-рп/2001 (справа про податки) Конституційний Суд України дійшов висновку, що Конституція України закріпила принцип незворотності дії в часі законів та інших нормативно-правових актів (частина перша статті 58). Це означає, що дія закону та іншого нормативно-правового акта не може поширюватися на правовідносини, які виникли і закінчилися до набрання чинності цим законом або іншим нормативно-правовим актом. Закріплення принципу незворотності дії в часі законів та інших нормативно-правових актів є гарантією безпеки людини і громадянина, довіри до держави.

Винятки з цього конституційного принципу, тобто надання закону або іншому нормативно-правовому акту зворотної сили, передбачено частиною першою статті 58 Конституції України, а саме: коли закони або інші нормативно-правові акти пом`якшують або скасовують відповідальність особи.

Враховуючи зазначене тлумачення норм статті 58 Конституції України Конституційним Судом України суд зазначає, що на момент виникнення спірних правовідносин діюча норма п.200.4-1 ст.200 ПК України не містила вимог стосовно застосування спеціальних економічних та інших обмежувальних заходів (санкцій) під час бюджетного відшкодування ПДВ.

Крім того, як на момент виникнення спірних правовідносин, так і станом на дату подання заяви про відстрочення судового рішення до ПАТ «Запоріжсталь» не було застосовано спеціальних економічних та інших обмежувальних заходів (санкцій).

При розгляді заяв або клопотань щодо відстрочення виконання судового рішення необхідно виходити з міркувань доцільності та об`єктивної необхідності надання саме таких строків відтермінування виконання рішення в цілому. Наявність підстав для відтермінування має бути доведена боржником. Строки відтермінування знаходяться у прямій залежності від обставин, що викликають необхідність надання додаткового строку для повного виконання рішення суду. Надання такого не може створювати занадто або безпідставно привілейовані умови для боржника, натомість повинне базуватися на принципах співмірності і пропорційності з метою забезпечення балансу прав і законних інтересів стягувачів і боржників.

Заявником не надано належних пояснень щодо того, яким чином відстрочення судом виконання судового рішення сприятиме його виконанню після закінчення терміну відстрочення, а також яких заходів вживає заявник для виконання вказаного рішення суду.

Відповідно до статей 1, 3 Конституції України та принципів бюджетної системи (стаття 7 Кодексу) держава не може довільно відмовлятися від взятих на себе фінансових зобов`язань, передбачених законами, іншими нормативно-правовими актами, а повинна діяти ефективно і відповідально в межах чинного бюджетного законодавства (абзаци другий, третій підпункту 3.3 пункту 3 мотивувальної частини Рішення 27.11.2008 у справі №1-37/2008).

Суд зазначає, що відповідач як суб`єкт владних повноважень має з урахуванням поточних умов вишукувати заходів для найшвидшого поновлення прав позивача, а відстрочення виконання рішення суду призведе до необґрунтованого та невизначеного у часі продовження порушення законних прав та інтересів позивача.

Крім того, заява не містить підстав для висновку, що після завершення терміну відстрочення рішення суду буде виконано, що нівелює значення інституту судового захисту прав від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Враховуючи вищевказане, з метою забезпечення балансу прав і законних інтересів позивача і заявника та те, що представником Головного управління Державної казначейської служби України в Дніпропетровській області не наведено обставин, які істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим та не надано доказів на підтвердження існування обставин, які ускладнюють виконання судового рішення, суд не вбачає підстав для прийняття рішення про відстрочення виконання рішення.

За таких підстав, суд вважає, що правові підстави для відстрочення виконання рішення суду відсутні, а тому приходить до висновку про відмову в задоволенні заяви.

Керуючись ст. 241-243, 248, 378 КАС України, суд, -

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви Головного управління Державної казначейської служби України в Дніпропетровській області про відстрочення виконання рішення суду у справі за позовною заявою Публічного акціонерного товариства Запорізький металургійний комбінат Запоріжсталь (69008, м. Запоріжжя, Південне шосе, буд. 72; ) до Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків (49600, м. Дніпро, пр. Олександра Поля, буд. 57; код ЄДРПОУ ВП 43968079), Головного управління Державної казначейської служби України в Дніпропетровській області (49000, м. Дніпро, вул. Челюскіна, буд. 1; ) про визнання протиправною бездіяльності, стягнення пені, відшкодування шкоди - відмовити.

Копію ухвали направити сторонам у справі.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали суду, або справа розглянута в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Ухвала суду може бути оскаржена до Третього апеляційного адміністративного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня складання ухвали у відповідності до вимог ст. 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

Апеляційна скарги надсилається безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Ухвала в повному обсязі складена та підписана 26 травня 2026 року.

Суддя О.О. Артоуз