Справа № 240/2612/26
Суддя: Слободонюк М.В.
Дата ухвалення: 2026-05-18 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про повернення апеляційної скарги

Справа № 240/2612/26

18 травня 2026 року

м. Вінниця

Сьомий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

судді-доповідача: Слободонюка М.В.

суддів: Канигіної Т.С. Кузьмишина В.М.

перевіривши матеріали апеляційної скарги Житомирської митниці на рішення Житомирського окружного адміністративного суду від 16 квітня 2026 року у справі за адміністративним позовом товариства з обмеженою відповідальністю "Інтерспецтехніка" до Житомирської митниці про визнання протиправними, скасування рішення та картки відмови,

В С Т А Н О В И В :

Відповідно до рішення Житомирського окружного адміністративного суду від 16 квітня 2026 року позов задоволено.

Не погодившись із судовим рішенням, відповідач оскаржив його в апеляційному порядку.

Встановивши невідповідність апеляційної скарги вимогам ст.296 КАС України, Сьомим апеляційним адміністративним судом відповідно до ухвали від 29 квітня 2026 року залишено апеляційну скаргу Житомирської митниці без руху. При цьому особі, яка подала апеляційну скаргу, запропоновано у п`ятиденний строк з моменту отримання ухвали суду виконати вимоги цієї ухвали та усунути виявлені недоліки апеляційної скарги у спосіб:

- надання оригіналу документу про сплату судового збору в сумі 3 993,60 грн;

- надання доказів направлення копії апеляційної скарги та доданих до неї матеріалів іншим учасникам справи з урахуванням положень ч. 9 ст. 44 КАС України.

04 травня 2026 року до Сьомого апеляційного адміністративного суду надійшло клопотання Житомирської митниці про продовження строку для усунення недоліків апеляційної скарги до 29 травня 2026 року у зв`язку з відсутністю коштів для сплати судового збору. При цьому, апелянт зазначає, що Житомирською митницею ініційовано звернення до Державної митної служби України щодо наближення та збільшення кошторисних призначень за КЕКВ 2800. Тому, на думку заявника, йому необхідний додатковий час з метою надання документу про сплату судового збору.

Ухвалою Сьомого апеляційного адміністративного суду від 05 травня 2026 року заяву Житомирської митниці про продовження процесуального строку на усунення недоліків апеляційної скарги задоволено частково та продовжено апелянту строк для усунення недоліків апеляційної скарги на п`ять днів з дня отримання копії цієї ухвали.

12.05.2026 до Сьомого апеляційного адміністративного суду надійшла заява Житомирської митниці про відстрочення сплати судового збору до відкриття фінансування у другому кварталі 2026 року. Апелянт зазначає, що у Житомирської митниці відсутні кошти для сплати судового збору, оскільки залишок коштів на реєстраційному рахунку за відповідною бюджетною програмою та КЕКВ 2800 «Інші поточні видатки» становить 0,00 грн, а питання виділення додаткових бюджетних асигнувань наразі перебуває на розгляді в Міністерстві фінансів України.

Розглянувши заяву щодо відстрочення сплати судового збору, суд апеляційної інстанції зважає на наступне.

Частина друга статті 44 КАС України покладає на учасників справи обов`язок добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Відповідно до частини першої статті 133 КАС України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Статтею 8 Закону України "Про судовий збір" встановлено умови за яких суд, враховуючи майновий стан сторони, своєю ухвалою може за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі. Такими умовами є: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу за попередній календарний рік фізичної особи, яка подає позовну заяву, іншу заяву, скаргу, апеляційну чи касаційну скаргу; або 2) особами, які подають позовну заяву, іншу заяву, скаргу, апеляційну чи касаційну скаргу, є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю; або 4) заявником (позивачем) у межах справи про банкрутство (неплатоспроможність) є юридична або фізична особа, у тому числі фізична особа - підприємець, яка перебуває у судових процедурах розпорядження майном, санації або реструктуризації боргів, за клопотанням арбітражного керуючого (розпорядника майна, керуючого санацією, керуючого реструктуризацією) або боржника.

Отже, КАС України та Законом України "Про судовий збір" встановлено вичерпний перелік умов, суб`єктів та коло правовідносин, за наявності яких, з огляду на майновий стан сторони, суд може, зокрема відстрочити або розстрочити сплату судового збору.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 14.01.2021 у справі № 0940/2276/18 зроблено висновок, що суд може відстрочити (розстрочити) сплату судового збору, враховуючи майновий стан особи, що звертається до суду. Цей висновок Великої Палати Верховного Суду стосується і суб`єкта владних повноважень. При цьому, у зазначеній постанові Велика Палата Верховного Суду вказала на те, що звільнення юридичної особи від сплати судового збору за наявності майнового критерію, можливе виключно у випадку, якщо предметом позову у справі є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Суд зауважує, що сплата судового збору не може вважатись перешкодою в доступі до правосуддя, оскільки право на апеляційний перегляд судових рішень кореспондується з обов`язком дотримуватися процесуального законодавства щодо порядку, строків і умов реалізації цього права. Такі процесуальні обов`язки для всіх учасників судового процесу є однаковими, що забезпечує принцип рівності сторін.

Таким чином виходячи з предмету даного спору підстав для відстрочення заявнику сплати судового збору не має. Отже, апелянт зобов`язаний сплачувати судовий збір на загальних підставах.

Суд апеляційної інстанції вкотре звертає увагу, що обов`язок зі сплати судового збору є передбачуваним і таким, що залежить від належної організації діяльності апелянта, а тому сам по собі не може вважатися поважною причиною для неодноразового продовження строків на усунення недоліків апеляційної скарги.

Крім того, суд уже скористався своїм дискреційним повноваженням та надав апелянту додатковий строк для виконання вимог ухвали про залишення апеляційної скарги без руху. Проте апелянт не вжив належних заходів для усунення недоліків навіть у межах продовженого строку.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 28.04.2021 у справі № 640/3393/19 зазначала, що особа, яка утримується за рахунок державного бюджету, має право в межах бюджетних асигнувань здійснити розподіл коштів з метою забезпечення сплати судового збору.

Як неодноразово зазначав Верховний Суд, - якщо особа діє як суб`єкт владних повноважень і фінансується з державного бюджету України, в тому числі в частині видатків на оплату судового збору, а тому держава, з метою забезпечення можливості здійснення якісного, ефективного та своєчасного захисту своїх прав та інтересів, повинна створити належні фінансові можливості і передбачити відповідні кошти на вказані цілі у кошторисах установ.

З урахуванням наведеного колегія суддів доходить висновку про відсутність підстав для задоволення поданого клопотання апелянта про відстрочення сплати судового збору за подання апеляційної скарги.

Отже, Житомирська митниця мала обов`язок усунути недоліки апеляційної скарги з урахуванням продовженого судом процесуального строку до 12.06.2026.

Проте, станом на дату постановлення цієї ухвали такі недоліки усунуті не були.

Згідно з частиною 2 статті 298 КАС України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 296 цього Кодексу, застосовуються положення статті 169 цього Кодексу, у відповідності до яких якщо апелянт не усунув недоліки апеляційної скарги, яку залишено без руху, у встановлений судом строк, вона повертається особі, яка її подала.

Про повернення апеляційної скарги постановляється ухвала, яка може бути оскаржена в касаційному порядку (ч. 6 ст. 298 КАС України).

За наведених обставин, оскільки апелянт не усунув недоліки апеляційної скарги, яку залишено без руху у встановлений судом строк, колегія суддів доходить висновку про повернення апеляційної скарги особі, яка її подала.

Керуючись ст.ст.169, 296, 298, 325, 328, 329 КАС України, суд

У Х В А Л И В :

1. Відмовити в задоволенні заяви Житомирської митниці про відстрочення сплати судового збору за подання апеляційної скарги.

2. Апеляційну скаргу Житомирської митниці на рішення Житомирського окружного адміністративного суду від 16 квітня 2026 року повернути особі, яка її подала.

3. Копію ухвали про повернення апеляційної скарги надіслати скаржнику.

4. Копію ухвали про повернення апеляційної скарги надіслати учасникам справи.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання суддями та може бути оскаржена в касаційному порядку згідно зі ст.ст.328, 329 КАС України.

Суддя-доповідач Слободонюк М.В.

Судді Канигіна Т.С. Кузьмишин В.М.