Справа № 160/31674/25
Суддя: Білак С.В.
Дата ухвалення: 2026-05-18 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

18 травня 2026 року м. Дніпросправа № 160/31674/25

Третій апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів: головуючого - судді Білак С.В. (доповідач), суддів: Чабаненко С.В., Юрко І.В., розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Відділу з питань будівництва, містобудування, архітектури та містобудівного кадастру Слобожанської селищної ради на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 21.01.2026 в адміністративній справі №160/31674/25 за позовом Відділу з питань будівництва, містобудування, архітектури та містобудівного кадастру Слобожанської селищної ради до Східного офісу Держаудитслужби третя особа - товариство з обмеженою відповідальністю «ГЕФЕСТ БУД ВМ» про визнання протиправним та скасування висновку,-

ВСТАНОВИВ:

Відділ з питань будівництва, містобудування, архітектури та містобудівного кадастру Слобожанської селищної ради звернувся до суду з позовом до Східного офісу Держаудитслужби, третя особа: Товариство з обмеженою відповідальністю «Гефест Буд ВМ», з вимогами:

- визнати протиправним та скасувати висновок Східного офісу Держаудитслужби про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2025-09-10-010333-a від 29.10.2025 року.

В обґрунтування заявлених вимог позивачем зазначено, що Відділом з питань будівництва, містобудування, архітектури та містобудівного кадастру Слобожанської селищної ради було проведено закупівлю роботи: «Нове будівництво захисної споруди цивільного захисту (протирадіаційне укриття) за адресою: Дніпропетровська область, Дніпровський район, смт Слобожанське, вул. Будівельників, 10» (інформація оприлюднена в електронній системі закупівель за номером ID: UA-2025-09-10-010333- a). Східним офісом Держаудитслужби за результатами моніторингу відповідної закупівлі було складено висновок (оприлюднено в електронній системі закупівель від 29.10.2025. Вважає, що викладені у складеному висновку порушення не відповідають дійсності та не містить зобов`язань стосовно усунення порушень. Позивач зазначає, що під час моніторингу встановлено, що відповідно до розділу 3 Додатку № 1 «Інформація про необхідні технічні, якісні та кількісні характеристики предмета закупівлі. Технічна специфікація» до тендерної документації Замовником встановлено вимогу, що визначення вартості об`єкта будівництва при складанні ціни пропозиції учасника процедури закупівлі (договірної ціни) здійснюється згідно кошторисних норм України «Настанова з визначення вартості будівництва», затверджених наказом Міністерства розвитку громад та територій України від 01.11.2021 № 281. Рішенням Слобожанської селищної ради від 03.07.2025 № 4552- 46/VIII «Про затвердження розміру кошторисної заробітної плати, який враховується при визначенні вартості будівництва об`єктів, що споруджуються із залученням бюджетних коштів, коштів державних і комунальних підприємств, установ та організацій, а також кредитів, наданих під державні гарантії» встановлено граничний розмір кошторисної заробітної плати, який враховується при визначенні вартості будівництва об`єктів за рахунок коштів місцевого бюджету у розмірі 24 424, 00 грн. що відповідає середньому розряду складності робіт у будівництві 3,8 при виконанні робіт у звичайних умовах. Проте, у складі тендерної пропозиції учасника закупівлі ТОВ "Гефест Буд ВМ" завантажено пояснювальну записку до договірної ціни із визначенням середньомісячної заробітної плати на 1 робітника в режимі повної зайнятості у сумі 27 995,05 грн. (файл « 3. Кошторис 1.pdf»), що не відповідає вимозі пункту 5.3 Настанови №281 в частині визначення показника середньомісячної норми тривалості робочого часу, встановленого центральним органом виконавчої влади. Наразі законодавством не встановлено єдиної норми тривалості робочого часу на відповідний період, вона була різною залежно від графіку роботи. Таким чином, тендерна пропозиція могла бути визначена такою, що відповідає вимогам законодавства у сфері публічних закупівель і не підлягала відхиленню.

За викладених обставин позивач вважає висновок Східного офісу Держаудитслужби про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2025-09-10-010333-a від 29.10.2025 року неправомірним та просить скасувати його в повному обсязі.

Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 21.01.2026 адміністративний позов залишено без задоволення.

Не погодившись з рішенням суду першої інстанції позивач подав апеляційну скаргу, в якій з посиланням на порушення норм матеріального та процесуального права, просить скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове рішення, яким задовольнити позовні вимоги.

В обґрунтування апеляційної скарги зазначено про те, що до компетенції Державної аудиторської служби України не належить офіційне або фактичне тлумачення норм будівельного законодавства, у тому числі положень Настанови №281. Відповідач уповноважений здійснювати державний фінансовий контроль, але не наділений повноваженнями щодо формування правових позицій або тлумачення змісту спеціального будівельного законодавства та підзаконних нормативно-правових актів у сфері капітального будівництва. Таким чином, наведене у Висновку суб`єктивне тлумачення пункту 5.3 Настанови №281 в частині «визначення показника середньомісячної норми тривалості робочого часу» виходить за межі компетенції відповідача та є неправомірним.

Зазначив, що судом першої інстанції не враховано те, що граничний розмір кошторисної заробітної плати, встановлений органом місцевого самоврядування, обов`язковий для складання інвесторської кошторисної документації (стадія проєктування замовником), а на стадії складання тендерної пропозиції (п. 5.3 Настанови) підрядник розраховує ціну, виходячи з тієї заробітної плати, яку він планує отримувати на об`єкті будівництва.

Тим не менш, законодавство не містить заборони учаснику пропонувати ціну, що базується на його реальних витратах, якщо це не перевищує загальну очікувану вартість закупівлі.

Окрім іншого зазначив, що Слобожанська селищна рада не є органом центральної виконавчої влади, уповноваженим встановлювати нормативи праці для приватного сектору.

31 березня 2026 року від відповідача надійшов відзив на апеляційну скаргу, в якому він не погоджується з викладеними вимогами в апеляційній скарзі. Зазначив, що судом першої інстанції прийнято мотивоване та обґрунтоване рішення, та просить апеляційний суд залишити апеляційну скаргу без задоволення, а рішення суду першої інстанції без змін.

Суд апеляційної інстанції розглянув справу відповідно до приписів статті 311 КАС України в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами.

Відповідно до частин першої та другої статті 308 Кодексу адміністративного судочинства України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права.

Колегія суддів, перевіривши матеріали справи, доводи апеляційної скарги, встановила наступне.

Відділом з питань будівництва, містобудування, архітектури та містобудівного кадастру Слобожанської селищної ради розроблено Тендерну документацію щодо проведення процедури відкритих торгів на закупівлю 1 роботи: «Нове будівництво захисної споруди цивільного захисту (протирадіаційне укриття) за адресою: Дніпропетровська область, Дніпровський район, смт Слобожанське, вул. Будівельників, 10» (інформація оприлюднена в електронній системі закупівель за номером ID: UA-2025-09-10-010333- a).

25.09.2025 електронною системою закупівель здійснено розкриття тендерних пропозицій, поданих на участь у процедурі закупівлі: Нове будівництво захисної споруди цивільного захисту (протирадіаційне укриття) за адресою: Дніпропетровська область, Дніпровський район, смт Слобожанське, вул. Будівельників, 10 (ДК 021:2015: 45210000-2 Будівництво будівель).

На участь у процедурі закупівлі подав тендерну пропозицію один учасник: ТОВ «Гефест Буд ВМ» (далі ТОВ «Гефест Буд ВМ», учасник). Ціна тендерної пропозиції 61 956 418,05 грн.

Протоколом від 01.10.2025 року ТОВ "Гефест Буд ВМ" визнано переможцем за результатом проведення закупівлі з яким у подальшому укладено договір № 07- 10/2025НБ на закупівлю робіт від 07.10.2025 року.

Відповідно до частини другої статті 8 Закону України «Про публічні закупівлі», пункту 9 Положення про Східний офіс Держаудитслужби, затвердженого наказом Держаудитслужби від 02.06.2016 № 23 із змінами, відповідачем прийнято наказ від 06.10.2025 року №269 Про початок здійснення моніторингу закупівель, згідно з переліком, серед яких був і позивач.

Східним офісом Держаудитслужби здійснено моніторинг закупівлі UA-2025-09-10-010333-a, за результатами якого складено висновок від 29.10.2025 року.

Відповідно до Висновку предметом аналізу були питання: визначення предмета закупівлі, відображення закупівлі у річному плані, оприлюднення інформації про закупівлю, відповідності вимог тендерної документації вимогам Закону України «Про публічні закупівлі» від 25.12.2022 №922-VIII (далі Закон №922- VIII) та Особливостям здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України «Про публічні закупівлі», на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 12.10.2022 №1178 (далі Особливості), розгляду тендерної пропозиції, відповідності умов договору умовам тендерної документації та пропозиції учасника закупівлі, визначеного переможцем, повноти та своєчасності надання пояснень інформації та документів у випадках, передбачених Законом № 922-VIII.

Під час моніторингу проаналізовано: річний план закупівель UA-P-2025-09-10- 011780-a Відділу з питань будівництва, містобудування, архітектури та містобудівного кадастру Слобожанської селищної ради (далі Замовник), оголошення про проведення відкритих торгів з особливостями, тендерну документацію, затверджену рішенням уповноваженої особи Замовника від 10.09.2025, реєстр отриманих тендерних пропозицій, протокол розкриття, тендерну пропозицію учасника ТОВ «Гефест Буд ВМ», вимогу про усунення невідповідностей, повідомлення про намір укласти договір, договір від 07.10.2025 №07-10/2025НБ на суму 61 956 418,05 грн., пояснення Замовника надані через електронну систему закупівель 10.10.2025 та 28.10.2025 на запити Східного офісу Держаудитслужби від 08.10.2025 та 23.10.2025.

Моніторингом було встановлено наступне:

«Відповідно до розділу 3 Додатку № 1 «Інформація про необхідні технічні, якісні та кількісні характеристики предмета закупівлі. Технічна специфікація» до тендерної документації Замовником встановлено вимогу, що визначення вартості об`єкта будівництва при складанні ціни пропозиції учасника процедури закупівлі (договірної ціни) здійснюється згідно кошторисних норм України «Настанова з визначення вартості будівництва», затверджених наказом Міністерства розвитку громад та територій України від 01.11.2021 № 281 (далі Настанова №281).

У свою чергу, згідно із пунктом 5.3 Настанови №281 заробітна плата в складі прямих витрат розраховується учасником процедури закупівлі (підрядником) на підставі нормативних трудовитрат на певний обсяг робіт і вартості людино-години середнього нормативного розряду цих робіт для ланки робітників будівельників і монтажників та середнього нормативного розряду ланки робітників, зайнятих на керуванні та обслуговуванні будівельних машин і механізмів.

Вартість людино-години, яка відповідає середньому нормативному розрядові робіт або за видами робіт, або по об`єкту будівництва в цілому, визначається виходячи з середньомісячної заробітної плати на одного працівника в режимі повної зайнятості, яку учасник процедури закупівлі (підрядник) планує отримувати на об`єкті замовлення, з урахуванням показника середньомісячної норми тривалості робочого часу, встановленого центральним органом виконавчої влади з формування та забезпечення реалізації державної політики у сфері праці, зайнятості населення, трудової міграції, трудових відносин, соціального захисту, соціального діалогу.

Поряд із цим, рішенням Слобожанської селищної ради від 03.07.2025 № 4552-46/VIII «Про затвердження розміру кошторисної заробітної плати, який враховується при визначенні вартості будівництва об`єктів, що споруджуються із залученням бюджетних коштів, коштів державних і комунальних підприємств, установ та організацій, а також кредитів, наданих під державні гарантії» встановлено граничний розмір кошторисної заробітної плати, який враховується при визначенні вартості будівництва об`єктів за рахунок коштів місцевого бюджету у розмірі 24 424, 00 грн. що відповідає середньому розряду складності робіт у будівництві 3,8 при виконанні робіт у звичайних умовах. Проте, у складі тендерної пропозиції учасника закупівлі ТОВАРИСТВО З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ "Гефест Буд ВМ" завантажено пояснювальну записку до договірної ціни із визначенням середньомісячної заробітної плати на 1 робітника в режимі повної зайнятості у сумі 27 995,05 грн. (файл « 3. Кошторис 1.pdf»), що не відповідає вимозі пункту 5.3 Настанови №281 в частині визначення показника середньомісячної норми тривалості робочого часу, встановленого центральним органом виконавчої влади.».

У розділі 2 Висновок про наявність або відсутність порушень законодавства Висновку за результатами моніторингу зазначено: за результатами аналізу питання щодо розгляду тендерної пропозиції ТОВ «Гефест Буд ВМ» установлено порушення вимог п.5.3 настанови №281 в частині визначення показника середньомісячної норми тривалості робочого часу, встановленого органом виконавчої влади. За результатами аналізу питань щодо визначення предмета закупівлі, відображення закупівлі у річному плані, оприлюднення інформації про закупівлю, відповідності вимог тендерної документації вимогам Закону із урахуванням вимог Особливостей № 1178, відповідності умов договору умовам тендерної документації та пропозиції учасника закупівлі, визначеного переможцем, повноти та своєчасності надання пояснень інформації та документів у випадках, передбачених Законом № 922-VIII порушень не встановлено.

У розділі 3 зобов`язання щодо усунення порушення: з огляду на встановлене порушення законодавства у сфері закупівель, керуючись статтями 5 та 10 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» від 26.01.1993 № 2939-XII, статтею 8 Закону України «Про публічні закупівлі» від 25.12.2015 № 922-VIII Східний офіс Держаудитслужби зобов`язує здійснити заходи щодо усунення виявленого порушення шляхом розгляду питання приведення умов договору від 07.10.2025 №07-10/2025НБ у відповідність, зокрема здійснити перерахунок договірної ціни із застосуванням норми граничного розміру кошторисної заробітної плати згідно з рішенням Слобожанської селищної ради від 03.07.2025 № 4552-46/VIII та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів.

Не погоджуючись з висновками, що було викладено в результаті проведення перевірки та вважаючи їх незаконними , необґрунтованими та такими, що не відповідають дійсності, позивач звернувся з цим позовом до суду.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд виходить з такого.

Спеціальним нормативно-правовим актом, який визначає правові та організаційні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні є Закон України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» від 26.01.1993 №2939-ХІІ (надалі - Закон №2939-XII в редакції чинній на час виникнення спірних правовідносин).

Здійснення державного фінансового контролю забезпечує центральний орган виконавчої влади, уповноважений Кабінетом Міністрів України на реалізацію державної політики у сфері державного фінансового контролю (далі - орган державного фінансового контролю) (ч.1 ст.1 Закону №2939-XII).

Головними завданнями органу державного фінансового контролю є: здійснення державного фінансового контролю за використанням і збереженням державних фінансових ресурсів, необоротних та інших активів, правильністю визначення потреби в бюджетних коштах та взяттям зобов`язань, ефективним використанням коштів і майна, станом і достовірністю бухгалтерського обліку і фінансової звітності у міністерствах та інших органах виконавчої влади, державних фондах, фондах загальнообов`язкового державного соціального страхування, бюджетних установах і суб`єктах господарювання державного сектору економіки, в тому числі суб`єктах господарювання, у статутному капіталі яких 50 і більше відсотків акцій (часток) належить суб`єктам господарювання державного сектору економіки, а також на підприємствах, в установах та організаціях, які отримують (отримували у періоді, який перевіряється) кошти з бюджетів усіх рівнів, державних фондів та фондів загальнообов`язкового державного соціального страхування або використовують (використовували у періоді, який перевіряється) державне чи комунальне майно (далі - підконтрольні установи), за дотриманням бюджетного законодавства, дотриманням законодавства про закупівлі, діяльністю суб`єктів господарської діяльності незалежно від форми власності, які не віднесені законодавством до підконтрольних установ, за судовим рішенням, ухваленим у кримінальному провадженні (ч.1 ст.2 Закону №2939-XII).

Державний фінансовий контроль забезпечується органом державного фінансового контролю через проведення державного фінансового аудиту, інспектування, перевірки закупівель та моніторингу закупівлі (ч.2 ст.2 Закону №2939-XII).

Постановою КМУ від 03.02.2016 №420 затверджене Положення про Державну аудиторську службу України (надалі Положення №43 в редакції чинній на час виникнення спірних правовідносин).

Державна аудиторська служба України (Держаудитслужба) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра фінансів та який реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю (п.1 Положення №43).

Основними завданнями Держаудитслужби є, окрім іншого, реалізація державної політики у сфері державного фінансового контролю; внесення на розгляд Міністра фінансів пропозицій щодо забезпечення формування державної політики у сфері державного фінансового контролю; здійснення державного фінансового контролю, спрямованого на оцінку ефективного, законного, цільового, результативного використання та збереження державних фінансових ресурсів, необоротних та інших активів, досягнення економії бюджетних коштів; надання у передбачених законом випадках адміністративних послуг (п.3 Положення №43).

Держаудитслужба здійснює свої повноваження безпосередньо і через утворені в установленому порядку міжрегіональні територіальні органи (п.7 Положення №43).

Отже, Східний офіс Держаудитслужби як орган державного фінансового контролю. наділений повноваженнями здійснювати державний фінансовий контроль щодо апелянта, зокрема шляхом проведення моніторингу закупівлі.

Відповідно до ч.1 ст.5 Закону №2939-ХІІ, контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України «Про публічні закупівлі», проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування.

Правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави та територіальної громади визначає Закон України «Про публічні закупівлі» від 25.12.2015 №922-VIII (надалі - Закон №922-VIII в редакції чинній на час виникнення спірних правовідносин).

Так, статтею 1 Закону №922-VIII визначено, що:

- авторизований електронний майданчик - це авторизована Уповноваженим органом інформаційно - телекомунікаційна система, яка має комплексну систему захисту інформації з підтвердженою відповідністю згідно із Законом України «Про захист інформації в інформаційно-телекомунікаційних системах», є частиною електронної системи закупівель та онлайн-сервісом, що забезпечує реєстрацію осіб, автоматичне розміщення, отримання і передання інформації та документів під час проведення закупівель, користування сервісами з автоматичним обміном інформацією, доступ до якого здійснюється за допомогою мережі Інтернет (пункт1);

- публічна закупівля - придбання замовником товарів, робіт і послуг у порядку, встановленому цим Законом (пункт 25);

- тендерна документація - документація щодо умов проведення тендеру, що розробляється та затверджується замовником і оприлюднюється для вільного доступу в електронній системі закупівель (пункт 31);

- тендерна пропозиція - це пропозиція щодо предмета закупівлі або його частини (лота), яку учасник процедури закупівлі подає замовнику відповідно до вимог тендерної документації (пункт 32).

Відповідно до ч.1 ст.8 Закону №922-VIII, моніторинг процедури закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його міжрегіональні територіальні органи (далі - органи державного фінансового контролю).

Моніторинг процедури закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та його дії.

Моніторинг процедури закупівлі не проводиться на відповідність тендерної документації вимогам частини 4 статті 22 цього Закону.

Моніторинг процедур закупівель здійснюється також щодо процедур закупівель, особливості яких передбачені у законах, що визначені у частинах восьмій та дев`ятій статті 3 цього Закону.

Згідно з ч.2 ст.8 Закону №922-VIII рішення про початок моніторингу процедури закупівлі приймає керівник органу державного фінансового контролю або його заступник (або уповноважена керівником особа) за наявності однієї або декількох із таких підстав:

1) дані автоматичних індикаторів ризиків;

2) інформація, отримана від органів державної влади, народних депутатів України, органів місцевого самоврядування, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель;

3) повідомлення в засобах масової інформації, що містять відомості про наявність ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель;

4) виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель;

5) інформація, отримана від громадських об`єднань, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявлених за результатами громадського контролю у сфері публічних закупівель відповідно до статті 7 цього Закону.

Для аналізу даних, що свідчать про ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, може використовуватися:

інформація, оприлюднена в електронній системі закупівель;

інформація, що міститься в єдиних державних реєстрах;

інформація в базах даних, відкритих для доступу центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.

За приписами ч.3 ст.8 Закону №922-VIII повідомлення про прийняття рішення про початок моніторингу процедури закупівлі орган державного фінансового контролю оприлюднює в електронній системі закупівель протягом двох робочих днів з дня прийняття такого рішення із зазначенням унікального номера оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєного електронною системою закупівель, та/або унікального номера повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі, а також опису підстав для здійснення моніторингу процедури закупівлі.

Повідомлення про початок моніторингу процедури закупівлі не зупиняє проведення процедур закупівель, визначених цим Законом.

Отже, як правильно зазначив суд першої інстанції, рішення про початок моніторингу процедури закупівлі приймає керівник органу державного фінансового контролю або його заступник (або уповноважена керівником особа) за наявності однієї або декількох із таких підстав, зокрема, виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель.

Відповідно до матеріалів справи, на підставі даних автоматичних індикаторів ризиків відповідач провів моніторинг процедури закупівлі за предметом: Нове будівництво захисної споруди цивільного захисту (протирадіаційне укриття) за адресою: Дніпропетровська область, Дніпровський район, смт Слобожанське, вул. Будівельників, 10 (ДК 021:2015: 45210000-2 Будівництво будівель).

За результатами проведеного моніторингу, від 29.10.2025 року був затверджений оскаржуваний в цій справі Висновок про результати моніторингу закупівлі №UA-2025-09-10-010333-a, в якому зазначено, що за результатами моніторингу встановлено порушення вимог п.5.3 настанови №281 в частині визначення показника середньомісячної норми тривалості робочого часу, встановленого органом виконавчої влади. За результатами аналізу питань щодо визначення предмета закупівлі, відображення закупівлі у річному плані, оприлюднення інформації про закупівлю, відповідності вимог тендерної документації вимогам Закону із урахуванням вимог Особливостей № 1178, відповідності умов договору умовам тендерної документації та пропозиції учасника закупівлі, визначеного переможцем, повноти та своєчасності надання пояснень інформації та документів у випадках, передбачених Законом № 922-VIII порушень не встановлено

Відповідно до ч.1 ст.5 Закону №922-VIII, закупівлі здійснюються за такими принципами: 1) добросовісна конкуренція серед учасників; 2) максимальна економія, ефективність та пропорційність; 3) відкритість та прозорість на всіх стадіях закупівель; 4) недискримінація учасників та рівне ставлення до них; 5) об`єктивне та неупереджене визначення переможця процедури закупівлі/спрощеної закупівлі; 6) запобігання корупційним діям і зловживанням.

Постановою КМУ №1178 від 12.10.2022 були затверджені Особливості здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України «Про публічні закупівлі», на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування (надалі Особливості, в редакції чинній на час виникнення спірних правовідносин).

За приписами п.43 Особливостей якщо замовником під час розгляду тендерної пропозиції учасника процедури закупівлі виявлено невідповідності в інформації та/або документах, що подані учасником процедури закупівлі у тендерній пропозиції та/або подання яких передбачалося тендерною документацією, він розміщує у строк, який не може бути меншим, ніж два робочі дні до закінчення строку розгляду тендерних пропозицій, повідомлення з вимогою про усунення таких невідповідностей в електронній системі закупівель.

Під невідповідністю в інформації та/або документах, що подані учасником процедури закупівлі у складі тендерної пропозиції та/або подання яких вимагається тендерною документацією, розуміється у тому числі відсутність у складі тендерної пропозиції інформації та/або документів, подання яких передбачається тендерною документацією (крім випадків відсутності забезпечення тендерної пропозиції, якщо таке забезпечення вимагалося замовником, та/або відсутності інформації (та/або документів) про технічні та якісні характеристики предмета закупівлі, що пропонується учасником процедури в його тендерній пропозиції). Невідповідністю в інформації та/або документах, які надаються учасником процедури закупівлі на виконання вимог технічної специфікації до предмета закупівлі, вважаються помилки, виправлення яких не призводить до зміни предмета закупівлі, запропонованого учасником процедури закупівлі у складі його тендерної пропозиції, найменування товару, марки, моделі тощо.

Замовник не може розміщувати щодо одного і того ж учасника процедури закупівлі більше ніж один раз повідомлення з вимогою про усунення невідповідностей в інформації та/або документах, що подані учасником процедури закупівлі у складі тендерної пропозиції, крім випадків, пов`язаних з виконанням рішення органу оскарження.

Таким чином, невідповідність у інформації в поданих учасником в складі тендерної пропозиції документах та/або відсутність окремих документів в тендерній пропозиції, подання яких вимагається тендерною документацією, є підставою для виникнення у замовника обов`язку розмістити в електронній системі закупівель повідомлення з вимогою про усунення таких невідповідностей. Таке повідомлення повинно бути розміщено у строк, який не може бути меншим, ніж два робочі дні до закінчення строку розгляду тендерних пропозицій.

При цьому деякі невідповідності не підлягають усуненню, а саме: відсутність забезпечення тендерної пропозиції, якщо таке забезпечення вимагалося замовником; відсутність інформації або документів про технічні та якісні характеристики предмета закупівлі, що пропонується учасником процедури в його тендерній пропозиції, однак окрім помилок в документах, які надаються учасником процедури закупівлі на виконання вимог технічної специфікації до предмета закупівлі, виправлення яких не призводить до зміни запропонованого учасником процедури закупівлі у складі його тендерної пропозиції предмета закупівлі, найменування товару, марки, моделі тощо.

За приписами абзацу 2 підпункту 2 пункту 44 Особливостей, замовник відхиляє тендерну пропозицію із зазначенням аргументації в електронній системі закупівель у разі, коли, тендерна пропозиція не відповідає умовам технічної специфікації та іншим вимогам щодо предмета закупівлі тендерної документації, крім невідповідності в інформації та/або документах, що може бути усунена учасником процедури закупівлі відповідно до пункту 44 цих особливостей;

Як вбачається з оскаржуваного висновку відповідач встановив порушення апелянтом вимог п.5.3 настанови №281 в частині визначення показника середньомісячної норми тривалості робочого часу, встановленого органом виконавчої влади..

Вказане порушення полягає в тому, що третя особа визначила рівень середньомісячної заробітної плати на одного працівника в режимі повної зайнятості у розмірі 27 995,05, яку учасник процедури закупівлі (підрядник) планує отримувати на об`єкті замовлення, згідно з Кошторисними нормами України «Настанова з визначення вартості будівництва». В той час, як на думку відповідача, показник середньомісячної заробітної плати на одного працівник відповідно до рішення від 03.07.2025 №4552-46/ VIII «Про затвердження розміру кошторисної заробітної плати, який враховується при визначенні вартості будівництва об`єктів, що споруджуються із залученням бюджетних коштів, коштів державних і комунальних підприємств, установ та організацій, а також кредитів, наданих під державні гарантії». повинен становити 24 424,00грн., що відповідає середньому розряду складності робіт у будівництві 3,8 при виконанні робіт у звичайних умовах.

Стосовно вказаного порушення суд апеляційної інстанції зазначає наступне.

Кошторисні норми України, які складаються з «Настанови з визначення вартості будівництва» та з «Настанови з визначення вартості проектних, науково-проектних, вишукувальних робіт та експертизи проектної документації на будівництво» затверджені Наказом Міністерства розвитку громад та територій України від 01.11.2021 №281.

Настанова з визначення вартості будівництва (надалі - Настанова №281) визначає основні правила застосування кошторисних норм та нормативів з ціноутворення у будівництві для визначення вартості нового будівництва, реконструкції, капітального ремонту будинків, будівель і споруд будь-якого призначення, їх комплексів та частин, лінійних об`єктів інженерно-транспортної інфраструктури, а також реставрації пам`яток архітектури та містобудування (далі будівництво) (абз.1 п.1.1).

Ця Настанова є обов`язковою для визначення вартості будівництва об`єктів, що споруджуються із залученням бюджетних коштів, коштів державних і комунальних підприємств, установ та організацій, а також кредитів, наданих під державні гарантії Застосування цієї Настанови при будівництві об`єктів із залученням інших джерел фінансування обумовлюється договором (абз.2 п.1.1 Настанови №281).

Розділом V Настанови №281 врегульоване питання «Визначення вартості об`єкта будівництва при складанні ціни пропозиції учасника процедури закупівлі (договірної ціни)»

Так, у підрозділі «Визначення прямих витрат при складанні ціни пропозиції учасника процедури закупівлі (договірної ціни)» Розділу V Настанови №281, зокрема п.5.3, встановлено, що заробітна плата в складі прямих витрат розраховується учасником процедури закупівлі (підрядником) на підставі нормативних трудовитрат на певний обсяг робіт і вартості людино-години середнього нормативного розряду цих робіт для ланки робітників будівельників і монтажників та середнього нормативного розряду ланки робітників, зайнятих на керуванні та обслуговуванні будівельних машин і механізмів.

Середній нормативний розряд по видах робіт для ланки робітників-будівельників і монтажників приймається за КНУ РЕКН, а для ланки робітників, зайнятих на керуванні та обслуговуванні будівельних машин і механізмів, - за КНУ РКНЕМ.

Вартість людино-години, яка відповідає середньому нормативному розрядові робіт або за видами робіт, або по об`єкту будівництва в цілому, визначається виходячи з середньомісячної заробітної плати на одного працівника в режимі повної зайнятості, яку учасник процедури закупівлі (підрядник) планує отримувати на об`єкті замовлення, з урахуванням показника середньомісячної норми тривалості робочого часу, встановленого центральним органом виконавчої влади з формування та забезпечення реалізації державної політики у сфері праці, зайнятості населення, трудової міграції, трудових відносин, соціального захисту, соціального діалогу і розраховується за формулою: Влюд.год = ЗПп Пснтрч (4) де Влюд.год - вартість людино-години, яка відповідає середньому нормативному розрядові робіт, грн.; ЗПп - середньомісячна заробітна плата на одного працівника в режимі повної зайнятості, яку учасник процедури закупівлі (підрядник) планує отримувати на об`єкті будівництва, грн.; Пснтрч - показник середньомісячної норми тривалості робочого часу, встановлений центральним органом виконавчої влади з формування та забезпечення реалізації державної політики у сфері праці, зайнятості населення, трудової міграції, трудових відносин, соціального захисту, соціального діалогу, люд.год.

Визначена таким чином вартість людино-години відповідає певному середньому нормативному розрядові робіт. Для визначення вартості людино-години, яка відповідає будь-якому іншому розряду робіт, що передбачені проектною документацією, до цієї вартості застосовуються міжрозрядні коефіцієнти, наведені у додатку 15 цієї Настанови.

Апеляційний суд вважає помилковими висновки суду першої інстанції про те, що тендерна пропозиція третьої особи має порушення пункту 5.3 розділу V Настанови №281, а тому не відповідає вимогам підпунктів 4.1 та 4.1.1 пункту 4 Додатка 3 до тендерної документації, з огляду на таке.

Пункт 5.3 Розділу V Настанови №281 передбачає при визначені вартості людино-години, ураховувати показник середньомісячної норми тривалості робочого часу, встановленого центральним органом виконавчої влади з формування та забезпечення реалізації державної політики у сфері праці, зайнятості населення, трудової міграції, трудових відносин, соціального захисту, соціального діалогу.

Проте, ані оскаржуваний висновок, ані рішення суду першої інстанції, ані відзив на апеляційну скаргу, не містять посилання на акт центрального органу виконавчої влади з формування та забезпечення реалізації державної політики у сфері праці, зайнятості населення, трудової міграції, трудових відносин, соціального захисту, соціального діалогу, яким був би визначений показник середньомісячної норми тривалості робочого часу, який би давав змогу визначити середньомісячну заробітну плату на одного працівника в режимі повної зайнятості, яку учасник процедури закупівлі (підрядник) планує отримувати на об`єкті замовлення.

Як зазначалось раніше в п.5.3 розділу V Настанови №281 вартість людино-години, яка відповідає середньому нормативному розрядові робіт або за видами робіт, або по об`єкту будівництва в цілому, визначається виходячи з середньомісячної заробітної плати на одного працівника в режимі повної зайнятості, яку учасник процедури закупівлі (підрядник) планує отримувати на об`єкті замовлення, з урахуванням показника середньомісячної норми тривалості робочого часу, встановленого центральним органом виконавчої влади з формування та забезпечення реалізації державної політики у сфері праці, зайнятості населення, трудової міграції, трудових відносин, соціального захисту, соціального діалогу.

Апеляційний суд зазначає, що Указом Президента України від 24.02.2022р. №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до п.20 ч.1 ст.106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану» в Україні введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24.02.2022, який неодноразово продовжувався та діє станом на теперішній час.

В умовах «воєнного стану» особливості проходження державної служби, служби в органах місцевого самоврядування, особливості трудових відносин працівників усіх підприємств, установ, організацій в Україні незалежно від форми власності, виду діяльності і галузевої належності, представництв іноземних суб`єктів господарської діяльності в Україні, а також осіб, які працюють за трудовим договором, укладеним з фізичними особами, у період дії воєнного стану, введеного відповідно до Закону України «Про правовий режим воєнного стану» визначені в Законі України «Про організацію трудових відносин в умовах воєнного стану» від 15.03.2022р. №2136-IX.

Так, згідно з ч.6 ст.6 вказаного Закону №2136-IX, в період дії воєнного стану не застосовуються норми статті 53, частини першої статті 65, частин третьої - п`ятої статті 67, статей 71, 73, 78-1 Кодексу законів про працю України та частини другої статті 5 Закону України «Про відпустки».

Тобто, законодавством фактично у 2025 році не було встановлено єдиної норми тривалості робочого часу на відповідний період, тобто вона була різною, залежно від графіку роботи.

З цього приводу Колегія суддів зазначає, що посилання суду першої інстанції на Рішення Слобожанської селищної ради від 03.07.2025 № 4552- 46/VIII «Про затвердження розміру кошторисної заробітної плати, який враховується при визначенні вартості будівництва об`єктів, що споруджуються із залученням бюджетних коштів, коштів державних і комунальних підприємств, установ та організацій, а також кредитів, наданих під державні гарантії», яким встановлено граничну заробітну плату у розмірі 24 424, 00 грн. що відповідає середньому розряду складності робіт у будівництві 3,8 при виконанні робіт у звичайних умовах, як на підставу відмови у задоволенні позовних вимог є помилковим, адже визначення у рішенні вказаної заробітної плати у розмірі 24 424, 00 грн здійснювалось без врахування показника середньомісячної норми тривалості робочого часу визначеного актом центрального органу виконавчої влади з формування та забезпечення реалізації державної політики у сфері праці, зайнятості населення, трудової міграції, трудових відносин, соціального захисту, соціального діалогу.

Окрім іншого, Закон №2136-IX фактично скасував єдині норми тривалості робочого часу у 2025 році, зробивши їх залежними від графіку роботи конкретного підприємства. Отже, встановлення статичної граничної межі місцевою радою суперечило реальним правовим умовам функціонування ринку праці в цей період.

Апеляційний суд вказує, що державний фінансовий контроль має бути спрямований на оцінку ефективного та законного використання ресурсів, а не на пошук незначних дефектів документації, які не впливають на конкуренцію серед учасників.

Відтак, державний фінансовий контроль має бути спрямований на оцінку ефективного та законного використання ресурсів, а не на пошук незначних дефектів документації, які не впливають на конкуренцію серед учасників.

Отже, з урахуванням зазначеного, судова колегія вважає, що, як відповідачем так і судом першої інстанції не було встановлено порушення третьою особою приписів п.5.3 розділу V Настанови №281.

Враховуючи наведене, апеляційний суд дійшов висновку щодо обґрунтованості доводів позивача про відсутність факту порушення третьою особою приписів п.5.3 розділу V Настанови №281 та порушення позивачем вимог абз.2 пп.2 п.44 Особливостей.

Стосовно усунення виявленого порушення шляхом розгляду питання приведення умов договору від 07.10.2025 №07-10/2025НБ у відповідність, зокрема здійснити перерахунок договірної ціни із застосуванням норми граничного розміру кошторисної заробітної плати згідно з рішенням Слобожанської селищної ради від 03.07.2025 № 4552-46/VIII та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів, колегія суддів зазначає, що встановлюючи обов`язок замовнику та зобов`язуючи вчинити певні дії (внести зміни до договірної ціни) відповідач не конкретизував правові норми та обставини які дозволяють їх застосувати.

Зобов`язуючи в межах законодавства вжити заходів щодо перерахунку договірної ціни із застосуванням норми граничного розміру кошторисної заробітної плати процедури закупівлі, відповідач не врахував, що здійснення державного фінансового контролю, спрямоване на оцінку ефективного, результативного використання та збереження фінансових ресурсів, досягнення економії бюджетних коштів, а не виявлення незначних дефектів тендерної документації, які за характером допущення неможливо віднести до порушень, що вплинули на конкурентоздатність учасників процедури закупівлі.

Крім того, у оскаржуваному висновку про результати моніторингу закупівлі відсутні посилання на неефективне, незаконне або ж нецільове використання бюджетних коштів, що не узгоджується та є неспівмірним із вимогою відповідача про перерахунок договірної ціни.

Разом з тим, відповідачем залишено поза увагою, що в даному випадку виконання зобов`язальної частини оскаржуваного висновку завдасть шкоди майновим інтересам переможця процедури закупівлі та призведе до порушення принципу правової визначеності і свідчитиме про втручання органу державного фінансового контролю в права як позивача, так і ТОВ "Гефест Буд ВМ".

Отже, колегія суддів дійшла висновку, що виправлення технічного нюансу розрахунку заробітної плати шляхом примусової зміни умов чинного договору є надмірним заходом, який порушує права як замовника, так і підрядника.

Відповідно до ст. 317 КАС України підставою для скасування судового рішення та ухвалення нового рішення є неповне з`ясування судом обставин справи, що мають значення для справи, невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи, неправильне застосування норм матеріального права.

Відповідно до викладеного, у зв`язку з порушенням судом першої інстанції норм матеріального прав, суд дійшов до висновку про задоволення апеляційної скарги, скасування рішення суду та прийняття постанови про задоволення позовних вимог.

Відповідно до ч.1 та 6 статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Якщо суд апеляційної чи касаційної інстанції, не повертаючи адміністративної справи на новий розгляд, змінить судове рішення або ухвалить нове, він відповідно змінює розподіл судових витрат.

Керуючись ст. 308, 311, 315, 317, 321, 322, 325, 328, 329 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

ПОСТАНОВИВ

Апеляційну скаргу Відділу з питань будівництва, містобудування, архітектури та містобудівного кадастру Слобожанської селищної ради - задовольнити.

Рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 21 січня 2026 року в адміністративній справі №160/31674/25 скасувати.

Прийняти нове судове рішення.

Позовні вимоги Відділу з питань будівництва, містобудування, архітектури та містобудівного кадастру Слобожанської селищної ради до Східного офісу Держаудитслужби, третя особа: Товариство з обмеженою відповідальністю «Гефест Буд ВМ» про визнання протиправним та скасування висновку - задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати висновок Східного офісу Держаудитслужби про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2025-09-10-010333-a від 29.10.2025 року.

Стягнути на користь Відділу з питань будівництва, містобудування, архітектури та містобудівного кадастру Слобожанської селищної ради (Ідентифікаційний код: 43882751, місцезнаходження: 52005, Дніпропетровська область, Дніпровський район, селище Слобожанське, вул. Василя Сухомлинського, 56б) за рахунок бюджетних асигнувань Східного офісу Держаудитслужби (Ідентифікаційний код: 40477689, місцезнаходження: 49101, м. Дніпро, вул. Володимира Антоновича, буд. 22, корп. 2) понесені ним витрати по сплаті судового збору за подання позовної заяви та апеляційної скарги на загальну суму 6056,00 грн. (шість тисяч п`ятдесят шість гривень).

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня проголошення.

Головуючий - суддя С.В. Білак

суддя С.В. Чабаненко

суддя І.В. Юрко