Справа № 320/15599/26
Суддя: Білоус А.Ю.
Дата ухвалення: 2026-05-15 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про повернення позовної заяви

15 травня 2026 року м. Київ № 320/15599/26

Суддя Київського окружного адміністративного суду Білоус А.Ю., розглянувши позовну заяву і додані до неї матеріали Товариства з обмеженою відповідальністю «ЛПГ ТРЕЙД-1» до Головного управління Державної податкової служби у Київській області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень,

ВСТАНОВИВ:

ТОВ ЛПГ ТРЕЙД-1 звернулось до суду з позовом, в якому просило визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління Державної податкової служби у Київській області від 23.02.2021 №.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 23.04.2026 позовну заяву залишено без руху.

Для усунення недоліків позовної заяви позивачеві потрібно було подати до суду заяву на усунення недоліків із зазначенням дати та номера справи, до якої долучити заяву про поновлення строку звернення до адміністративного суду разом з доказами на підтвердження поважності причин пропуску строку звернення до суду.

Суд наголошує, що заяви про поновлення строку звернення до суду позивачем не надано, тобто вимоги ухвали суду від 23.04.2026 не виконано.

Однак, позивачем 28.04.2026 подано позовну заяву та 11.05.2026 подано заяву, в якій повідомлено, що предметом позову є визнання податкового боргу безнадійним.

Суд зазначає, що до заяви від 28.04.2026 подана позовна заява, в якій позивач просить визнати протиправною бездіяльність Головного управління ДПС у Київській області щодо неприйнятні рішення про списання безнадійного боргу Товариства з обмеженою відповідальністю ЛПГ ТРЕЙД-1 в сумі 250 000 грн. та зобов`язати Головне управлінням ДПС у Київській області визнати податковий борг безнадійним та прийняти рішення про списання безнадійного податкового боргу ЛПГ ТРЕЙД-1 в сумі 250 000 грн.

Також в позовній заяві від 28.04.2026 змінено підстави позову.

На думку суду позивач фактично звернувся із новим адміністративним позовом, що суперечить положенням процесуального законодавства, з огляду на таке.

Положеннями статті 44 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) визначено права та обов`язки учасників справи, зокрема право подавати заяви та клопотання.

Згідно з частиною першою статті 47 КАС України крім прав та обов`язків, визначених у статті 44 цього Кодексу, позивач має право на будь-якій стадії судового процесу відмовитися від позову. Позивач має право змінити предмет або підстави позову, збільшити або зменшити розмір позовних вимог шляхом подання письмової заяви до закінчення підготовчого засідання або не пізніше ніж за п`ять днів до першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Аналізуючи частину першу статті 47 КАС України, суд приходить до висновку, що законодавець у зазначеній нормі чітко визначив, що зміна може стосуватися лише предмета або підстави позову. При цьому, зміна позивачем одночасно як предмета так і підстави позову є недопустимою з огляду на те, що така зміна фактично свідчить про появу нового позову.

Особа, яка звертається до суду з позовом, самостійно визначає у позовній заяві, яке її право чи охоронюваний законом інтерес порушено особою, до якої пред`явлено позов, та зазначає, які саме дії необхідно вчинити суду для відновлення порушеного права. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Верховний Суд у своїх постановах неодноразово зазначав, що позовом у процесуальному сенсі є звернення до суду з вимогою про захист своїх прав та інтересів, який складається із двох елементів: предмета і підстави позову.

Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

Під підставами позову слід розуміти обставини, якими обґрунтовуються позовні вимоги. Обставинами можуть бути лише юридичні факти матеріально-правового характеру, тобто такі факти, які тягнуть певні правові наслідки: виникнення, зміну чи припинення правовідносин. Юридичні факти матеріально-правового характеру, які визначені як підстави позову, свідчать про те, що існують правовідносини і що внаслідок певних дій ці відносини стали спірними.

Зміна предмету позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача.

Одночасна зміна предмету і підстав позову не допускається.

Наслідком розгляду заяви, зміст якої свідчить про одночасну зміну предмета і підстав позову є повернення такої заяви та розгляд раніше заявлених позовних вимог, якщо позивач не відмовляється від позову. Водночас у таких випадках позивач не позбавлений права звернутися з новим окремим позовом у загальному порядку (постанова Верховного Суду від 22.01.2020 у справі №826/19197/16).

Суд зауважує, що зміну і предмету, і підстав позову варто розцінювати як подання нового позову.

Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 13.03.2018 у справі № 916/1764/17, від 22.01.2020 у справі № 210/2289/17, від 30.01.2020 у справі №817/831/18 та постановах Великої Палати Верховного Суду від 25.06.2019 у справі №924/1473/15, від 01.02.2021 у справі № 2а-3025/11/0970.

Суд зазначає, що в первинній позовній заяві предметом позову було податкове повідомлення-рішення Головного управління Державної податкової служби у Київській області від 23.02.2021 №.

З огляду на викладене, суд вважає, що змістовний контекст правовідносин за зміненими позовними вимогами (визнання податкового боргу безнадійним) суттєво відрізняється від первісно заявлених позовних вимог, правовідносини за якими виникли з різних підстав.

З огляду на вищевикладене, суд не приймає до уваги подану позивачем заяву на усунення недоліків від 28.04.2026 (разом з новим позовом).

Тобто, станом на 15.05.2026 недоліки позовної заяви позивачем не усунуто.

Відповідно до пункту 1 частини четвертої статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

З огляду на не усунення позивачем недоліків позовної заяви, позовна заява підлягає поверненню.

Суд звертає увагу позивача, що він не позбавлений права звернутися з новим окремим позовом у загальному порядку.

Керуючись пунктом 1 частини четвертої статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

УХВАЛИВ:

Повернути позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «ЛПГ ТРЕЙД-1» до Головного управління Державної податкової служби у Київській області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення. Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання суддею (суддями).

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали суду або якщо розгляд справи здійснювався в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Білоус А.Ю.