Справа № 380/9154/24
Суддя: Заверуха Олег Богданович
Дата ухвалення: 2026-05-14 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 травня 2026 рокуЛьвівСправа № 380/9154/24 пров. № А/857/33305/24

Восьмий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого судді Заверухи О.Б.,

суддів Кузьмича С.М., Матковської З.М.,

розглянувши в порядку письмового провадження в м. Львові апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Львівській області на рішення Львівського окружного адміністративного суду від 12 листопада 2024 року у справі за адміністративним позовом Приватного підприємства «Виробнича Фірма «АСТ» до Головного управління ДПС у Львівській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення,

суддя (судді) в суді першої інстанції Хома О.П.,

час ухвалення рішення не зазначено,

місце ухвалення рішення м. Львів,

дата складання повного тексту рішення не зазначено,

В С Т А Н О В И В:

Приватне підприємство «Виробнича Фірма «АСТ» (далі - ПП «Виробнича Фарма «АСТ») звернулось в суд з адміністративним позовом до Головного управління ДПС у Львівській області, в якому просило визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення від 29.12.2023 № 33922/13-01-04-07/13822324 в частині нарахування штрафних санкцій за: порушення строків реєстрації розрахунку коригування № 33 від 22.03.2022 на 314 днів, розмір штрафу 20 000,00 грн; порушення строків реєстрації розрахунку коригування № 34 від 28.03.2022 на 330 днів, розмір штрафу 20 000,00 грн; порушення строків реєстрації розрахунку коригування № 35 від 29.03.2022 на 336 дні, розмір штрафу 20 000,00 грн; порушення строків реєстрації розрахунку коригування № 36 від 30.03.2022 на 342 дні, розмір штрафу 22 139,20 грн; порушення строків реєстрації розрахунку коригування № 54 від 19.04.2022 року на 372 дні, розмір штрафу 102 674,00 грн, всього на суму 184 813 грн 20 коп.

На обґрунтування позовних вимог зазначає, що за результатами проведеної контролюючим органом камеральної перевірки щодо дотримання порядку реєстрації податкових накладних та розрахунків коригування до таких накладних з податку на додану вартість в Єдиному реєстрі податкових накладних складено акт №30483/13-01-04-07/13822324 від 22.11.2023, на підставі висновків якого прийнято оскаржуване податкове повідомлення-рішення, яким до нього застосовано штрафну санкцію, передбачену пунктом 120-1.1 статті 120-1 Податкового кодексу України. Звертає увагу на те, що відповідач жодним чином не спростував, що такі розрахунки коригування були складені постачальником товарів/послуг до податкової накладної (що складена на отримувача - платника податку, в яких передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику) та не надав будь-яких даних про час отримання позивачем (як покупцем) таких розрахунків коригування. Як свідчить зміст Акту камеральної перевірки від 22.11.2023 та Розрахунок штрафу за порушення термінів реєстрації податкових накладних, відповідач пов`язує початок перебігу строків для реєстрації відповідних розрахунків коригування до ПН з датою їх складання, а не датою їх отримання позивачем, що свідчить про неправильне застосування ним норм Податкового кодексу України. Оскільки ДПС не бачить дату отримання розрахунку коригування, то й порахувати кількість днів прострочення, а відповідно і застосувати цей штраф при камеральній перевірці не вбачається можливим. Також зазначає, що на момент прийняття оскаржуваного ППР вже набули чинності зміни, внесені Законом України від 12.01.2023 № 2876-ІХ до Податкового кодексу України, в частині доповнення підрозділу 2 розділу XX «Перехідні положення» Податкового кодексу України пунктами 89 та 90, які, зокрема пом`якшили відповідальність платника на період дії воєнного стану та порушення граничних термінів реєстрації податкових накладних, які не були враховані відповідачем під час прийняття спірного податкового повідомлення-рішення.

Рішенням Львівського окружного адміністративного суду від 12 листопада 2024 року адміністративний позов задоволено повністю. Визнано протиправним та скасовано податкове повідомлення-рішення Головного управління ДПС у Львівській області від 29.12.2023 № 33922/13-01-04-07/13822324 в частині в частині нарахування штрафних санкцій на загальну суму 184 813 (сто вісімдесят чотири тисячі вісімсот тринадцять) грн 20 к., в т.ч. у розмірі 20 000,00 грн за порушення строків реєстрації розрахунку коригування № 33 від 22.03.2022 на 314 днів; у розмірі 20 000,00 грн за порушення строків реєстрації розрахунку коригування № 34 від 28.03.2022 на 330 днів; у розмірі 20 000,00 грн за порушення строків реєстрації розрахунку коригування № 35 від 29.03.2022 на 336 днів; у розмірі 22 139,20 грн за порушення строків реєстрації розрахунку коригування № 36 від 30.03.2022 на 342 дні; у розмірі 102 674,00 грн за порушення строків реєстрації розрахунку коригування № 54 від 19.04.2022 на 372 дні.

Рішення суду першої інстанції мотивоване тим, що акт камеральної перевірки не містить жодних відомостей про дату отримання позивачем від постачальника розрахунків коригування до податкової накладної, за порушення реєстрації яких відповідач застосував штрафні санкції. Податковий орган, визначаючи граничні строки реєстрації та кількість днів затримки, виходив з дати складання розрахунку коригування до податкової накладної. Однак такий підхід відповідача є помилковим та безпідставним, оскільки суперечить приписам абзацу 14 пункту 201.10 статті 201 Податкового кодексу. Вказане дає підстави стверджувати про те, що висновки відповідача про порушення позивачем строків, визначених пунктом 201.10 статті 201 Податкового кодексу є необґрунтованими, оскільки контролюючий орган під час перевірки не визначив дату, з якою закон пов`язує початок перебігу строку для реєстрації розрахунку коригування до податкової накладної. Враховуючи дати отримання розрахунків коригування до податкових накладних від постачальника та наявних в матеріалах справи квитанцій про отримання таких розрахунків, суд першої інстанції дійшов висновку, що ПП «Виробнича Фірма «АСТ» дотримано строки реєстрації РК в ЄРПН, визначені нормами статті 201 Податкового кодексу та підпунктом 69.1 пункту 69 підрозділу 10 розділу ХХ Податкового кодексу.

Не погодившись з прийнятим рішенням, Головне управління ДПС у Львівській області подало апеляційну скаргу, в якій просило скасувати оскаржуване рішення та прийняти нове, яким у задоволенні адміністративного позову відмовити повністю.

Доводи апеляційної скарги обґрунтовує тим, що оскаржуване рішення є незаконним та необґрунтованим, прийняте з порушенням норм матеріального права, що призвело до неправильного вирішення справи. Зокрема, зазначає, що відповідно до абз.9 пункту 201.10 статті 201 Податкового кодексу України та пункту 4 Постанови КМУ «Про затвердження Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних» №1246 від 29.12.2010 датою та часом надання податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронному вигляді до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику, є дата та час, зафіксовані у квитанції. У разі порушення таких строків застосовуються штрафні санкції, визначені Податковим кодексом України. Вказує, що встановлені пунктом 90 підрозділу 2 розділу ХХ Податкового кодексу України розміри штрафів застосовуються у разі порушення платником податку передбачених пунктом 89 підрозділу 2 розділу ХХ Податкового кодексу України граничних строків реєстрації податкових накладних/ розрахунків коригувань у ЄРПН із датою складання, починаючи з 16 січня 2023 року. При цьому порушення платником податку граничних строків реєстрації податкових накладних/ розрахунків коригувань у ЄРПН, які припадають на період до дати набрання чинності Законом № 2876-ІХ, тобто до податкових накладних/розрахунків коригувань з датою складання не пізніше 15 січня 2023 року включно, тягне за собою накладання на такого платника податку штрафу у розмірах, встановлених пунктом 120-1.1 статті 120-1 Кодексу. Звертає увагу на те, що ПК України не передбачено механізм фіксації дати отримання покупцем такого розрахунку коригування.

Представником позивача подано відзив на апеляційну скаргу, в якому зазначено, що суд першої інстанції прийшов до обгрунтованого висновку про задоволення позовних вимог. Вказує, що Податковим кодексом України на платника податків покладено обов`язок реєстрації розрахунків коригування до податкової накладної, що складена на отримувача - платника податку, в яких передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, - протягом 15 календарних днів з дня отримання такого розрахунку коригування до податкової накладної отримувачем (покупцем).

Суд апеляційної інстанції може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, у разі подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, які ухвалені в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження) (п. 3 ч. 1 ст. 311 КАС України).

Відповідно до ч. 1 ст. 308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу з наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обгрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Заслухавши суддю-доповідача, дослідивши обставини справи та доводи апеляційної скарги, відзиву на апеляційну скаргу, суд апеляційної інстанції приходить до висновку про те, що апеляційну скаргу слід залишити без задоволення з наступних підстав.

Як встановлено судом першої інстанції, Приватне підприємство «Виробнича Фірма «АСТ» зареєстровано в Єдиному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань з присвоєнням коду .

ГУ ДПС у Львівській області проведено камеральну перевірку ПП «Виробнича Фірма «АСТ» щодо дотримання порядку реєстрації податкових накладних та розрахунків коригування до таких накладних з податку на додану вартість в Єдиному реєстрі податкових накладних за період з грудня 2021 року по серпень 2023 року, за результатами якої складено акт перевірки №30483/13-01-04-07/13822324 від 22.11.2023.

Як слідує з акту, вказаною перевіркою встановлено порушення граничних термінів реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних в ЄРПН, зокрема порушення строків реєстрації розрахунків коригування: № 33 від 22.03.2022 на 314 днів; № 34 від 28.03.2022 на 330 днів; № 35 від 29.03.2022 на 336 днів; № 36 від 30.03.2022 на 342 дні; № 54 від 19.04.2022 на 372 дні.

На підставі висновків акту перевірки контролюючим органом прийнято податкове повідомлення-рішення від 29.12.2023 № 33922/13-01-04-07/13822324, яким за порушення граничних строків реєстрації ПН/РК відповідно до п. 120-1.1 статті 120-1 Податкового кодексу України застосовано штраф на загальну суму 192 582 грн 73 коп., з яких 184 813 грн 20 коп. штрафні санкції за порушення строків реєстрації вказаних вище розрахунків коригування.

Предметом оскарження є податкове повідомлення-рішення від 29.12.2023 № 33922/13-01-04-07/13822324 в частині нарахування штрафних санкцій на загальну суму 184 813 грн 20 коп., в т.ч. у розмірі 20 000,00 грн за порушення строків реєстрації розрахунку коригування № 33 від 22.03.2022 на 314 днів; у розмірі 20 000,00 грн за порушення строків реєстрації розрахунку коригування № 34 від 28.03.2022 на 330 днів; у розмірі 20 000,00 грн за порушення строків реєстрації розрахунку коригування № 35 від 29.03.2022 на 336 днів; у розмірі 22 139,20 грн за порушення строків реєстрації розрахунку коригування № 36 від 30.03.2022 на 342 дні; у розмірі 102 674,00 грн за порушення строків реєстрації розрахунку коригування № 54 від 19.04.2022 року на 372 дні.

Приймаючи оскаржуване рішення, суд першої інстанції прийшов до висновку про обгрунтованість позовних вимог.

Колегія суддів погоджується з обґрунтованістю такого висновку суду першої інстанції з наступних підстав.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, порядок їх адміністрування, права та обов`язки платників податків, компетенція контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулюються Податковим кодексом України від 02.12.2010 №2755-VI (далі - Податковий кодекс).

Згідно із підпунктом 14.1.60 пункту 14.1 статті 14 Податкового кодексу , єдиний реєстр податкових накладних (далі - ЄРПН) є реєстр відомостей щодо податкових накладних та розрахунків коригування, що ведеться центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику, в електронному вигляді згідно з наданими платниками податку на додану вартість електронними документами.

Відповідно до підпунктів 16.1.2, 16.1.3 пункту 16.1 статті 16 Податкового кодексу, платник податків зобов`язаний вести в установленому порядку облік доходів і витрат, складати звітність, що стосується обчислення і сплати податків та зборів, подавати до контролюючих органів у порядку, встановленому податковим та митним законодавством, декларації, звітність та інші документи, пов`язані з обчисленням і сплатою податків та зборів.

Пунктом 75.1 статті 75 Податкового кодексу встановлено, що контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.

За приписами підпункту 75.1.1 пункту 75.1 статті 75 Податкового кодексу камеральною вважається перевірка, яка проводиться у приміщенні контролюючого органу виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків та даних системи електронного адміністрування податку на додану вартість (даних центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, даних Єдиного реєстру податкових накладних та даних митних декларацій), а також даних Єдиного реєстру акцизних накладних та даних системи електронного адміністрування реалізації пального та спирту етилового, даних СОД РРО.

Предметом камеральної перевірки також може бути своєчасність подання податкових декларацій (розрахунків) та/або своєчасність реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних, акцизних накладних та/або розрахунків коригування до акцизних накладних у Єдиному реєстрі акцизних накладних, виправлення помилок у податкових накладних та/або своєчасність сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобов`язання виключно на підставі даних, що зберігаються (опрацьовуються) у відповідних інформаційних базах, повнота нарахування та своєчасність сплати податку на доходи фізичних осіб та єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування у разі невідповідності резидента вимогам, визначеним пунктами 2, 3 частини 1 та пункту 10 частини 2 статті 5 Закону України «Про стимулювання розвитку цифрової економіки в Україні».

Згідно із пунктом 76.1 статті 76 Податкового кодексу, камеральна перевірка проводиться посадовими особами контролюючого органу без будь-якого спеціального рішення керівника (його заступника або уповноваженої особи) такого органу або направлення на її проведення. Камеральній перевірці підлягає вся податкова звітність суцільним порядком. Згода платника податків на перевірку та його присутність під час проведення камеральної перевірки не обов`язкова.

За приписами пункту 201.1 статті 201 Податкового кодексу, на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, кваліфікованого електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Статтею 120-1 Податкового кодексу визначена відповідальність платників податків за порушення строків реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних та допущення помилок при зазначенні обов`язкових реквізитів податкової накладної.

Так, згідно з пунктом 120-1.1 статті 120 Податкового кодексу порушення платниками податку на додану вартість граничного строку, передбаченого статтею 201 цього Кодексу, для реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних (крім податкової накладної/розрахунку коригування, складеної на операції з постачання товарів/послуг, що звільняються від оподаткування податком на додану вартість; податкової накладної/розрахунку коригування, складеної на операції, що оподатковуються за нульовою ставкою; податкової накладної, складеної відповідно до пункту198.5 статті 198 цього Кодексу у разі здійснення операцій, визначених підпунктами «а» - «г» цього пункту, та розрахунку коригування, складеного до такої податкової накладної; податкової накладної, складеної відповідно до статті 199 цього Кодексу, та розрахунку коригування, складеного до такої податкової накладної; податкової накладної, складеної відповідно до абзацу одинадцятого пункту 201.4 статті 201цього Кодексу, та розрахунку коригування, складеного до такої податкової накладної) тягне за собою накладення на платника податку на додану вартість, на якого відповідно до вимог статей 192 і 201 цього Кодексу покладено обов`язок щодо такої реєстрації, штрафу в розмірі:

- 10 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації до 15 календарних днів;

- 20 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 16 до 30 календарних днів;

- 30 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 31 до 60 календарних днів;

- 40 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 61 до 365 календарних днів;

- 50 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації на 366 і більше календарних днів.

Тобто, законодавець передбачив для платників податків відповідальність за порушення законодавчо визначених строків реєстрації податкових накладних.

Відповідно до абзацу 1 пункту 201.10 статті 201 Податкового кодексу при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

При цьому, відповідно до абзацу 4 цього ж пункту податкові накладні, які не надаються покупцю, а також податкові накладні, складені за операціями з постачання товарів/послуг, які звільнені від оподаткування, підлягають реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Згідно з абзацом 14 пункту 201.10 статті 201 Податкового кодексу реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних повинна здійснюватися з урахуванням граничних строків:

- для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до останнього дня (включно) календарного місяця, в якому вони складені;

- для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 15 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені;

- для зведених податкових накладних та/або розрахунків коригування до таких зведених податкових накладних, складених за операціями, визначеними пунктом 198.5 статті 198 та пунктом 199.1 статті 199 цього Кодексу, - протягом 20 календарних днів, що настають за останнім календарним днем місяця, в якому вони складені;

- для розрахунків коригування, складених постачальником товарів/послуг до податкової накладної, що складена на отримувача - платника податку, в яких передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, - протягом 15 календарних днів з дня отримання такого розрахунку коригування до податкової накладної отримувачем (покупцем).

У разі порушення таких строків застосовуються штрафні санкції згідно з цим Кодексом.

Разом з тим, 08.02.2023 набрав чинності Закон України «Про внесення змін до розділу XX «Перехідні положення» Податкового кодексу України щодо відновлення обмеження перебування грального бізнесу на спрощеній системі оподаткування» від 12.01.2023 № 2876-IX (далі Закон №2876-ІХ), яким підрозділ 2 розділу XX Податкового кодексу доповнено підпунктами 89 та 90, якими на період дії воєнного стану та протягом шести місяців після місяця, в якому воєнний стан буде припинено або скасовано, збільшено граничні строки реєстрації ПН/РК до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - ЄРПН), встановлених пунктом 201.10 статті 201 Податкового кодексу України, та зменшено розміри штрафів за їх порушення, встановлені пунктом 120-1.1 статті 120-1 Податкового кодексу.

Законом №2876-IX передбачено, що тимчасово, протягом дії воєнного стану в Україні, введеного Указом Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24.02.2022 №64/2022, затвердженим Законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24.02.2022 №2102-IX, та шести місяців після місяця, в якому воєнний стан буде припинено або скасовано, штраф за порушення платниками податку на додану вартість граничного строку, передбаченого пунктом 89 цього підрозділу для реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних, встановлюється у розмірі:

2 відсотки суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/ розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації до 15 календарних днів; 5 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/ розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 16 до 30 календарних днів;

10 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 31 до 60 календарних днів;

Водночас для зменшуючих РК з датою складання починаючи з 16 січня 2023 року і до кінця воєнного стану, а також протягом 6 місяців після його припинення пунктом 89 підрозділу 2 розділу ХХ Податкового кодексу встановлено продовжений воєнний 18-денний строк реєстрації коригувань до податкових накладних.

Саме ці спеціальні строки, установлені пунктом 201.10 і пунктом 90 підрозділу 2 розділу ХХ Податкового кодексу, підлягають з`ясуванню для застосування штрафів за несвоєчасну реєстрацію зменшуючих РК.

Суд апеляційної інстанції зауважує, що визначальним для застосування штрафних санкцій є встановлення дотримання чи не дотримання отримувачем (покупцем) строків реєстрації розрахунків коригування до податкових накладних, які складені його постачальниками (продавцями) та які стосувалися зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг.

При цьому, відповідно до змісту абзацу 14 пункту 201.10 статті 201 Податкового кодексу відлік указаних строків починається з дня отримання такого розрахунку коригування до податкової накладної отримувачем/покупцем.

Отже, позивач у цій справі зобов`язаний виконати свій обов`язок щодо реєстрації в ЄРПН розрахунків коригування до податкових накладних протягом 15 календарних днів з дня отримання від постачальника цих розрахунків коригування до податкових накладних.

Тому вирішальним для даного спору є встановлення дати отримання позивачем від постачальників спірного розрахунку коригування до податкової накладної, який був предметом камеральної перевірки.

Як встановлено судом з акту №30483/13-01-04-07/13822324 від 22.11.2023, висновки контролюючого органу про порушення ПП «Виробнича Фірма «АСТ» терміну реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, встановлених п.201.10 ст.201 та п.89 підрозділу 2 розділу ХХ «Перехідні положення» Податкового кодексу за період з грудня 2021 року по серпень 2023 року ґрунтуються на хронологічному аналізі дати складання розрахунків коригувань контрагентом позивача і дати реєстрації таких в ЄРПН позивачем.

Так, між ПП «Виробнича фірма «АСТ» (Покупець) та ТзОВ «ХІМОНІКА» (Потсачальник) було укладено Договір поставки № 2021-08-06 від 08.06.2021.

На виконання умов Договору № 2021-08-06, позивачем було здійснено часткову попередню оплату за товар на користь Постачальника, у зв`язку з чим за фактом першої події Постачальником було виписано податкові накладні:

- від 23.02.2022 № 110 на суму 3 696 264, 00 грн, в тому числі ПДВ 616 044, 00 грн;

- від 23.02.2022 № 111 на суму 1 232 088, 00 грн, в тому числі ПДВ 205 348, 00 грн.

Податкову накладну № 111 від 23.02.2022 було зареєстровано 22.05.2023 на підставі рішення Комісії регіонального рівня № 8850327/43697345, що підтверджується квитанцією від 21.07.2023 № 2.

Податкову накладну № 110 від 23.02.2022 було зареєстровано 13.04.2023 на підставі рішення Комісії регіонального рівня № 8625051/43697345, що підтверджується квитанцією від 21.07.2023 № 2.

У зв`язку з відсутністю поставки товару за податковою накладною № 111 від 23.02.2022, позивач на адресу ТзОВ «ХІМОНІКА» направив лист за вих. № 21 від 14.03.2022 з вимогою повернути кошти в розмірі 1 232 088, 00 грн.

У зв`язку з відсутністю поставки товару за податковою накладною № 110 від 23.02.2022, позивач на адресу ТзОВ «ХІМОНІКА» направив лист за вих. № 27 від 19.04.2022 з вимогою повернути кошти в розмірі 1 232 088, 00 грн.

ТзОВ «ХІМОНІКА» повернуло кошти в сумі 300 000, 00 грн, що підтверджується платіжною інструкцією № 446 від 28.03.2022, в сумі 300 000, 00 грн, що підтверджується платіжною інструкцією № 438 від 22.03.2022, в сумі 332 088, 00 грн, що підтверджується платіжною інструкцією № 449 від 30.03.2022, в сумі 300 000, 00 грн, що підтверджується платіжною інструкцією № 447 від 28.03.2022.

ТзОВ «ХІМОНІКА» 19.04.2022 повернуло кошти в сумі 1 232 088, 00 грн, що підтверджується платіжною інструкцією № 480 від 19.04.2022.

ПП «Виробнича Фірма «АСТ» отримало виписані ТзОВ «ХІМОНІКА»:

- 24.05.2023 розрахунок коригування № 33 від 22.03.2022 до податкової накладної від 23.02.2022 № 111, який зареєстровано 24.05.2023, що підтверджується квитанцією № 1 від 24.05.2023;

- 09.06.2023 розрахунок коригування № 34 від 28.03.2022 до податкової накладної від 23.02.2022 № 111, який зареєстровано 09.06.2023, що підтверджується квитанцією № 1 від 09.06.2023;

- 16.06.2023 розрахунок коригування № 35 від 29.03.2022 року до податкової накладної від 23.02.2022 № 111, який зареєстровано 15.06.2023, що підтверджується квитанцією № 1 від 16.06.2023;

- 22.06.2023 розрахунок коригування № 36 від 30.03.2022 до податкової накладної від 23.02.2022 № 111, який зареєстровано 21.06.2023, що підтверджується квитанцією № 1 від 22.06.2023;

- 21.07.2023 розрахунок коригування № 54 від 19.04.2022 до податкової накладної від 23.02.2022 № 110, який зареєстровано 21.07.2023, що підтверджується квитанцією №1 від 21.07.2023.

Колегія суддів зауважує, що акт камеральної перевірки не містить жодних відомостей про дату отримання позивачем від постачальника розрахунків коригування до податкової накладної, за порушення реєстрації яких відповідач застосував штрафні санкції.

Податковий орган, визначаючи граничні строки реєстрації та кількість днів затримки, виходив з дати складання розрахунку коригування до податкової накладної.

Однак такий підхід відповідача є помилковим та безпідставним, оскільки суперечить приписам абзацу 14 пункту 201.10 статті 201 Податкового кодексу.

Вказане дає підстави стверджувати про те, що висновки відповідача про порушення позивачем строків, визначених пунктом 201.10 статті 201 Податкового кодексу є необґрунтованими, оскільки контролюючий орган під час перевірки не визначив дату, з якою закон пов`язує початок перебігу строку для реєстрації розрахунку коригування до податкової накладної.

Крім того, відповідачем як суб`єктом владних повноважень на підставі належних, достовірних та достатніх доказів не спростовано доводів позивача щодо дати отримання спірних розрахунків коригування та, відповідно, не доведено обґрунтованості висновків камеральної перевірки про порушення позивачем граничних строків реєстрації таких розрахунків коригування.

Таким чином, висновки контролюючого органу в цій частині, що викладено в акті камеральної перевірки та які стали підставою для застосування до позивача штрафних санкцій за порушення граничних строків реєстрації зазначеного розрахунку коригування до податкової накладної, є протиправними.

Доводи скаржника щодо неналежності та недопустимості наданих позивачем доказів для підтвердження вчасності подання податкової накладної та розрахунку коригування до реєстрації є помилковими, оскільки податковий закон не встановлює лише одного способу подання податкових накладних і відповідно доказу, який це може підтвердити. За такого правового регулювання спірного питання належним та допустимим доказом щодо вчасного надіслання податкової накладної для державної реєстрації може бути буд-який доказ, який підтверджує факт подання протягом операційного дня зазначених документів в електронній формі контролюючому органу з використанням електронного цифрового підпису.

Викладене узгоджується із висновками Верховного Суду, викладеними в постановах від 28.04.2020 у справі №810/198/16, від 28.10.2020 у справі №620/817/19, від 24.11.2021 у справі №200/12604/19-а.

Подання електронного доказу в паперовій копії саме по собі не робить такий доказ недопустимим. Суд може не взяти до уваги копію (паперову копію) електронного доказу, у випадку якщо оригінал електронного доказу не поданий, а учасник справи або суд ставить під сумнів відповідність поданої копії (паперової копії) оригіналу.

Наведений висновок є усталеним у судовій практиці (наприклад, такий міститься у постановах Верховного Суду від 29.01.2021 у справі № 922/51/20, від 15.07.2022 у справі № 914/1003/21), і Велика Палата Верховного Суду не вбачала підстав для відступлення від такого.

Відповідно до висновків, викладених у постанові Великої Палати Верховного Суду від 21.06.2023 у справі №916/3027/21, не можна вважати юридично умотивованим та документально доведеним судження суб`єкта владних повноважень про невиконання позивачем обов`язку з приводу реєстрації в Реєстрі складених постачальниками розрахунків коригувань до податкових накладних, позаяк суб`єктом владних повноважень не здобуто, не відображено в акті камеральної перевірки, не надано до суду жодного доказу фізичного отримання заявником названих документів за датою їх складення.

Враховуючи дати отримання розрахунків коригування до податкових накладних від постачальника та наявних в матеріалах справи квитанцій про отримання таких розрахунків, суд першої інстанції дійшов обгрунтованого висновку, що ПП «Виробнича Фірма «АСТ» дотримано строки реєстрації РК в ЄРПН, визначені нормами статті 201 Податкового кодексу та підпунктом 69.1 пункту 69 підрозділу 10 розділу ХХ Податкового кодексу.

Відповідачем не подано належних доказів правомірності прийняття податкового повідомлення-рішення від 29.12.2023 № 33922/13-01-04-07/13822324.

З огляду на вказане, колегія суддів погоджується із висновком суду першої інстанції про те, що податкове повідомлення-рішення ГУ ДПС у Львівській області від 29.12.2023 № 33922/13-01-04-07/13822324 слід визнати протиправним та скасувати.

Колегія суддів також враховує положення Висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів щодо якості судових рішень (пункти 32-41), в якому, серед іншого, звертається увага на те, що усі судові рішення повинні бути обґрунтованими, зрозумілими, викладеними чіткою і простою мовою і це є необхідною передумовою розуміння рішення сторонами та громадськістю; у викладі підстав для прийняття рішення необхідно дати відповідь на доречні аргументи та доводи сторін, здатні вплинути на вирішення спору; виклад підстав для прийняття рішення не повинен неодмінно бути довгим, оскільки необхідно знайти належний баланс між стислістю та правильним розумінням ухваленого рішення; обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент заявника на підтримку кожної підстави захисту; обсяг цього обов`язку суду може змінюватися залежно від характеру рішення. При цьому, зазначений Висновок, крім іншого, акцентує увагу на тому, що згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах.

Також згідно позиції Європейського суду з прав людини (в аспекті оцінки аргументів учасників справи у касаційному провадженні), сформованої, зокрема у справах «Салов проти України» (заява № 65518/01; пункт 89), «Проніна проти України» (заява № 63566/00; пункт 23) та «Серявін та інші проти України» (заява № 4909/04; пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (див. рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» (Ruiz Torija v. Spain) серія A. 303-A; пункт 29).

Відповідно до ч.2 ст.6 КАС України суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського Суду з прав людини, та ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» передбачає, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Таким чином, доводи апеляційної скарги не знайшли свого підтвердження та спростовуються висновками суду першої інстанції, які зроблені на підставі повного, всебічного та об`єктивного аналізу відповідних правових норм та фактичних обставин справи.

За наведених обставин колегія суддів дійшла висновку, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права, доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду, тому оскаржуване рішення слід залишити без змін.

Керуючись ст. 243, ст. 308, ст. 311, п. 1 ч. 1 ст. 315, ст. 316, ч. 1 ст. 321, ст. 322, ст. 325 КАС України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Львівській області залишити без задоволення, а рішення Львівського окружного адміністративного суду від 12 листопада 2024 року у справі № 380/9154/24 без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її ухвалення та касаційному оскарженню не підлягає, крім випадків, передбачених пунктом другим частини п`ятої статті 328 КАС України.

Головуючий суддя О. Б. Заверуха
судді С. М. Кузьмич
З. М. Матковська