Справа № 160/3901/23
Суддя: Коваленко Н.В.
Дата ухвалення: 2026-05-13 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

про відкриття касаційного провадження

13 травня 2026 року

м. Київ

справа №160/3901/23

адміністративне провадження №К/990/20137/26

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:

судді-доповідача - Коваленко Н.В.,

суддів: Бевзенка В.М., Тацій Л.В.,

перевіривши касаційну скаргу Приватного підприємства «Промдеталь» на постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 25.03.2026 у справі за позовом Приватного підприємства «Промдеталь» до Міністерства економіки, довкілля та сільського господарства України про визнання протиправним та скасування висновку,

У С Т А Н О В И В:

Приватне підприємство «Промдеталь» звернулося до суду з позовом до Міністерства захисту довкілля та природних ресурсів України, в якому просило:

1) визнати протиправним та скасувати виданий Міністерством захисту довкілля та природних ресурсів України висновок з оцінки впливу на довкілля планової діяльності «Будівництво та експлуатація гірничодобувного підприємства на базі запасів Ганнівського родовища (ділянки №1, №2)», опублікований 02.09.2022 в Єдиному реєстрі з оцінки впливу на довкілля (номер висновку 21/01-72/1), реєстраційний номер справи про оцінку впливу на довкілля планової діяльності 72 в частині підпунктів 1, 2, 3, 4, 5 пункту 1, та пункту 7, а саме:

- підпункт 1 пункту 1: скорегувати межі ділянок №1 та №2 видобування корисних копалин Ганнівського родовища, що безпосередньо межують та частково перетинають межі Регіонального ландшафтного парку «Боковеньківський ім. М.Л. Давидова», а також СЗЗ з урахуванням меж РЛП;

- підпункт 2 пункту 1: по ресурсам корегування внести зміни до проекту розробки родовища;

- підпункт 3 пункту 1: погодження відкоригованого проєкту здійснити додаткову оцінку впливу на довкілля;

- підпункт 4 пункту 1: провести дослідження з урахуванням скорегованих даних по проведення додаткової оцінки впливу на довкілля на більш пізній стадії проектування, зокрема:

ймовірного впливу планової діяльності з урахуванням наявності охоронних видів у Регіональному ландшафтному парку «Боковеньківський ім. М. Л. Давидова»;

наявність видів та оселищ, занесених у список, що підлягають охороні в об`єкти Bokovenkivskyi Regional Landscape Park (UA 0000136) Смарагдової мережі;

- підпункт 5 пункту 1: до корегування меж ділянок №1 та №2 видобування корисних копалин Ганнівського родовища, а також здійснення додаткової оцінки впливу на довкілля не здійснювати планову діяльністю та знесення зелених насаджень;

- пункт 7: на суб`єкта покладено обов`язок із здійснення додаткової оцінки впливу на довкілля на іншій стадії проектування **, а саме:

на підставі інформації, наведеної в Звіті з ОВД, не представляється можливим оцінити впливи на довкілля від будівництва та експлуатації гірничодобувного підприємства на базі запасів Ганнівського родовища (ділянки №1, №2), у зв`язку з чим визначення допустимості такої діяльності можливе після корегування меж ділянок №1 та №2, на яких передбачається реалізація планової діяльності, перед погодженням відкоригованого проекту розробки родовища.

Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 08.05.2023, залишеним без змін постановою Третього апеляційного адміністративного суду від 02.08.2023, позов задоволено.

Постановою Верховного Суду від 10.04.2025 рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 08.05.2023 та постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 02.08.2023 скасовані, а справу направлено на новий розгляд до Дніпропетровського окружного адміністративного суду.

За наслідками нового розгляду рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 22.10.2025 позов задоволено.

Постановою Третього апеляційного адміністративного суду від 25.03.2026 рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 22.10.2025 скасовано та ухвалено у справі нове судове рішення, яким у задоволенні позову відмовлено.

Не погоджуючись із прийнятим судовим рішенням, Приватне підприємство «Промдеталь» звернулося до Верховного Суду з касаційною скаргою.

Перевіривши відповідність вказаної касаційної скарги та доданих до неї документів вимогам статей 329, 330 Кодексу адміністративного судочинства України, колегія суддів виходить з наступного.

Розгляд справи в суді першої інстанції здійснювався за правилами загального позовного провадження.

Відповідно до частини першої та четвертої статті 328 Кодексу адміністративного судочинства України учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в касаційному порядку рішення суду першої інстанції після апеляційного перегляду справи, а також постанову суду апеляційної інстанції повністю або частково у випадках, визначених цим Кодексом.

Приписами частини четвертої статті 328 Кодексу адміністративного судочинства України обумовлено, що підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у частині першій цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права виключно в таких випадках: 1) якщо суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку; 2) якщо скаржник вмотивовано обґрунтував необхідність відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду та застосованого судом апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні; 3) якщо відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах; 4) якщо судове рішення оскаржується з підстав, передбачених частинами другою і третьою статті 353 цього Кодексу.

Підставою касаційного оскарження скаржник зазначає пункти 3, 4 частини четвертої статті 328 Кодексу адміністративного судочинства України та вказує на відсутність висновку Верховного Суду щодо питання застосування пункту 122 «Порядку інформаційної взаємодії між Державним земельним кадастром та іншими інформаційними системами», затвердженим Постановою Кабінету Міністрів України №483 від 03.06.2013 стосовно оцінки відомостей Державного земельного кадастру інформаційно - довідкового шару «Природно-заповідний фонд» як доказу накладення меж земельних ділянок місця планованої діяльності суб`єкта господарювання на межі об`єкту ПЗФ за умови встановлення відсутності відомостей про межі об`єкту природно - заповідного фонду (далі- ПЗФ) безпосередньо у Державному земельному кадастрі та відсутності ідентифікації меж такого об`єкту ПЗФ; відсутній висновок Верховного Суду щодо застосування принципу «належного урядування» щодо захисту права користувача спеціального дозволу на користування надрами придбаного на аукціоні на підставі абзацу 6 пункту 6 «Тимчасового порядку реалізації експериментального проекту із запровадженням проведення аукціонів з продажу спеціальних дозволів на користування надрами» затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 17.10.2018 №848 за відсутності обґрунтованої пропозиції Міндовкілля щодо неможливості надрокористування на запропонованих ділянках надр з дотриманням вимог природоохоронного законодавства на момент виставлення на аукціон та в подальшому, під час проходження процедури оцінки впливу на довкілля, заборони цим же органом центральної влади користування надрами із вимогою відкоригувати межі земельних ділянок планованої діяльності суб`єкта господарювання (користувача спеціального дозволу) відносно меж об`єкта ПЗФ за відсутності встановлення ідентифікації меж такого об`єкта ПЗФ; відсутній висновок Верховного Суду, щодо можливості коригування меж земельних ділянок планованої діяльності суб`єкта господарювання (користувача спеціального дозволу) відносно меж об`єкта ПЗФ за відсутності встановлення ідентифікації меж такого об`єкта ПЗФ як в натурі так і проєктом створення об`єкта ПЗФ, що унеможливлює застосування частино четвертою статті 7 Закону України «Про природно-заповідний фонд» та при відсутності іншого законодавчо встановленого механізму такого коригування меж.

Крім того, касаційна скарга містить посилання й на інші порушення норм матеріального та процесуального права судом апеляційної інстанції, які потребують ретельної перевірки.

Аналіз доводів касаційної скарги в сукупності з встановленими в судових рішеннях судів першої та апеляційної інстанцій обставинами та наданою їм правовою оцінкою дають підстави для висновку про наявність обставин, визначених пунктами 3,4 частини четвертої статті 328 Кодексу адміністративного судочинства України, що в свою чергу є підставою для відкриття касаційного провадження для здійснення судом належної оцінки та перевірки доводів, наведених скаржником на підставі доказів, які містяться у матеріалах справи.

Касаційна скарга відповідає вимогам статті 330 Кодексу адміністративного судочинства України, подана з дотриманням установленого процесуальним законом строку на касаційне оскарження, підстави для повернення касаційної скарги чи відмови у відкритті касаційного провадження, відсутні.

Керуючись статтями 328, 329, 330, 334 Кодексу адміністративного судочинства України, Верховний Суд

У Х В А Л И В:

Відкрити касаційне провадження за касаційною скаргою Приватного підприємства «Промдеталь» на постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 25.03.2026 у справі за позовом Приватного підприємства «Промдеталь» до Міністерства економіки, довкілля та сільського господарства України про визнання протиправним та скасування висновку.

Витребувати з Дніпропетровського окружного адміністративного суду справу №160/3901/23.

Надіслати учасникам справи копії цієї ухвали разом із копіями касаційної скарги та доданих до неї матеріалів.

Встановити строк для подачі відзиву на касаційну скаргу - десять днів з дня отримання копії цієї ухвали та роз`яснити, що до відзиву додаються докази надсилання (надання) його копій та доданих до нього документів іншим учасникам справи.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання та не оскаржується.

Суддя-доповідач Н.В. Коваленко

Суддя В.М. Бевзенка

Суддя Л.В. Тацій