Справа № 758/6033/25
Суддя: Файдюк Віталій Васильович
Дата ухвалення: 2026-05-13 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 758/6033/25
УХВАЛА

про залишення апеляційної скарги без руху

13 травня 2026 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі судді-доповідача Файдюка В.В., перевіривши матеріали апеляційної скарги ОСОБА_1 на рішення Подільського районного суду міста Києва від 23 березня 2026 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Департаменту патрульної поліції третя особа - Батальйон патрульної поліції в місті Кременчук управління патрульної поліції в Полтавській області, про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення, -

В С Т А Н О В И В:

Рішенням Подільського районного суду міста Києва від 23.03.2026 у задоволенні позову відмовлено.

Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 27.04.2026 вперше подану ОСОБА_1 (далі - позивач, ОСОБА_1 ) у квітні 2026 року апеляційну скаргу повернуто апелянту у зв`язку із тим, що позивачем не було надано доказів надсилання до електронного кабінету чи у паперовій формі листом з описом вкладення апеляційної скарги і доданих до неї матеріалів іншим учасникам справи, а саме третій особі.

Не погоджуючись із вказаним судовим рішенням суду першої інстанції, ОСОБА_1 вдруге подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати його та ухвалити нове, яким позовні вимоги задовольнити у повному обсязі. Крім того, апелянтом заявлено клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження судового рішення.

Перевіривши апеляційну скаргу, суд вважає, що вона не може бути прийнята до апеляційного провадження та підлягає залишенню без руху, оскільки не відповідає вимогам ст. ст. 286, 295 КАС України, а саме - пропущено десятиденний строк на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції.

Відповідно до положень ч. 4 ст. 286 КАС України апеляційні скарги на судові рішення у справах, визначених цією статтею, можуть бути подані протягом десяти днів з дня його проголошення.

Згідно з ч. 1 ст. 295 КАС України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Крім того, приписи п. 1 ч. 2 ст. 295 КАС України визначають, що учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Положення цієї норми підлягають застосуванню також і до випадків оскарження судових рішень в порядку ст. 286 КАС України, однак з врахуванням передбачених нею особливостей.

Так, оскільки статтею 286 КАС України передбачено спеціальний, усічений строк апеляційного оскарження, який становить 10 днів (а не 30 днів, як передбачено частиною 1 статті 295 КАС України), а тому строк, протягом якого особа, відповідно до частини 2 статті 295 КАС України, вправі вимагати поновлення строку апеляційного оскарження у зв`язку з несвоєчасним отриманням рішення суду, також не повинен перевищувати 10 днів.

Аналогічна правова позиція викладена Верховним Судом, зокрема, у постановах від 27.02.2019 у справі № 500/6596/17, від 17.04.2019 у справі № 522/17819/17, від 13.06.2019 у справі № 200/15533/17(2-а/200/1165/17), від 04.03.2021 у справі № 352/1530/18.

Як вбачається з матеріалів справи, рішення суду першої інстанції ухвалено та складено 23.03.2026. Отже, останнім днем подання апеляційної скарги на нього з урахуванням визначеного у ній порядку і строків оскарження було 02.04.2026. Проте апеляційну скаргу подано до суду апеляційної інстанції 06.05.2026, тобто поза межами встановленого приписами КАС України процесуального строку.

В обґрунтування причин поважності пропуску строку на апеляційне оскарження представник позивача - адвокат Киченок А.С. зазначає, що недоліки вперше поданої апеляційної скарги не були усунуті з об`єктивних незалежних від нього причин, а саме - неналежного функціонування підсистеми «Електронний суд», внаслідок чого копія ухвали від 02.04.2026 про залишення апеляційної скарги без руху не була доставлена до електронного кабінету адвоката, що підтверджується відповідним скріншотом. Наголошує, що повернення вперше поданої апеляційної скарги не позбавляє особу права на повторне її подання.

Як вбачається з матеріалів справи, вперше подану Гончаром В.М. апеляційну скаргу було залишено без руху ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 02.04.2026 у зв`язку з ненадання доказів направлення копії апеляційної скарги і доданих до неї матеріалів третій особі, яку представник позивача отримав в електронному кабінеті 03.04.2026 о 06:59, тобто у розумінні ч. 6 ст. 251 КАС України 03.04.2026, що підтверджується карткою руху документа від 12.05.2026. Указаним судовим рішенням було надано десятиденний строк для усунення недоліків. У зв`язку з неусуненням недоліків апеляційної скарги суд ухвалою від 27.04.2026, яку представник позивача отримав в електронному кабінеті 27.04.2026 о 20:50, повернув ОСОБА_1 вперше подану апеляційну скаргу.

При цьому посилання апелянта на те, що копія ухвали від 02.04.2026 про залишення апеляційної скарги без руху не була ним отримана у підсистемі «Електронний суд», що унеможливило усунути недоліки апеляційної скарги, суд оцінює критично.

Відповідно до п. 2 ч. 6 ст. 251 КАС України днем вручення судового рішення є день отримання судом повідомлення про доставлення копії судового рішення до електронного кабінету особи.

Згідно з п. 2.14. Інструкції користувача підсистеми «Електронний суд» Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, затвердженої наказом ДП «ЦСС» №74-0Д від 22.09.2021 (далі - Інструкція), після надсилання засобами Електронного суду процесуальних та інших документів особа може у власному Електронному кабінеті відслідковувати рух та стан розгляду документів у суді або в органі та установі в системі правосуддя. Відомості про доставку документа, його реєстрацію та інші відомості щодо розгляду справ відповідно до наявних технічних можливостей підсистем ЄСІТС надсилаються в автоматичному режимі до Електронного кабінету користувача, від імені якого подавалися документи.

Відповідно до п. 5.1. Інструкції незалежно від типу Кабінету Користувача, з лівої сторони розміщена навігаційна панель меню з розділами «Повідомлення», «Вибране», «Мої справи», «Заяви», «Довіреності», «Статистика», «Кошик», «Відеозв`язок», «Залучення фахівця».

У розділі «Повідомлення» Кабінету Користувача розміщуються повідомлення про надходження документів, до яких Користувач має доступ. Реєстр повідомлень у розділі «Повідомлення» Кабінету Користувача представлено у табличному вигляді. Перша колонка необхідна для встановлення відмітки, друга - заголовок повідомлення, третя - дата надходження повідомлення (пп.пп. 5.3-5.5 п. 5 Інструкції).

При цьому пп. 5.7.2 пп. 5.7 п. 5 Інструкції містить застереження, що функціонал «Повідомлення» Кабінету Користувача носить виключно інформативну функцію та з дати отримання повідомлення не ведеться відлік будь-яких процесуальних строків.

Аналогічні норми містяться у підпунктах 5.1.1-5.1.3, 5.1.7 підпункту 5.1 пункту 5 «Опис інтерфейсу Кабінету Користувача» Інструкції з використання підсистеми «Електронний суд» Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи.

Підпункт 2.25 пункту 2 Інструкції також передбачає, що в разі наявності в особи Електронного кабінету засобами ЄСІТС забезпечується надсилання до автоматизованої системи діловодства підтвердження доставлення до Електронного кабінету користувача документа у справі. В іншому випадку до автоматизованої системи діловодства надходить повідомлення про відсутність в особи зареєстрованого Електронного кабінету.

Підпунктом 13.12 пункту 13 «Взаємодія ЕС та комп`ютерної програми «Діловодство спеціалізованого суду» Інструкції унормовано питання друку довідки про доставку документа в Кабінет користувача ЕС.

Поряд з наведеним підпункт 5.12.1 підпункту 5.12 «;Документи у справі» пункту 5 Інструкції «Електронний кабінет» передбачає, що у розділі «Мої справи» Кабінету Користувача у реєстрі присутні колонки: - номер документа; - дата; - ДНЗС (дата набрання законної сили); - назва; - суд.

При натисканні на строфу з документом над колонками у розділі «Мої справи» Кабінету Користувача відкривається розширена інформація про документ, попередній перегляд документу та додаткові функціональні кнопки та піктограми: Кнопка «Оскаржити» - доступна тільки при перегляді процесуальних документів (рішення, постанова, ухвала, судовий наказ); «Картка руху документу» - для можливості перегляду додаткової інформації, а саме: стан документу; дата створення (доставки в кабінет); дата останнього коригування (оновлення); дата підпису; дата відправки до суду; дата реєстрації в суді; дата набрання законної сили (ДНЗС).

З аналізу наведених норм слідує, що документи, створені судом, надсилаються особам, які зареєстрували Електронний кабінет, в автоматичному режимі. Так само підсистема «Електронний суд» забезпечує автоматичне формування довідки про доставлення документа в Електронний кабінет користувача.

Саме зазначена у такій довідці дата (час, число, місяць і рік) і є тією датою, з якою п. 2 ч. 6 ст. 251 КАС України пов`язує день вручення особі судового рішення.

Матеріали справи свідчать, що згідно з карткою руху документа «ст. 298 Ухвала про залишення апеляційної скарги без руху (одноособово)» копія ухвали від 02.04.2026 доставлена до електронного кабінету адвоката Киченка А.С. 02.04.2026 о 23:05, про що до суду 03.05.2026 о 06:59 надійшло відповідне повідомлення.

У свою чергу, доданий до апеляційної скарги скріншот розділу «Повідомлення» з електронного кабінету адвоката Киченка А.С. щодо справи №758/6033/25 підтверджує лише відсутність повідомлення про надходження документа «ст. 298 Ухвала про залишення апеляційної скарги без руху (одноособово)» до електронного кабінету, однак не підтверджує відсутність такого безпосередньо в електронному кабінету у відповідному підрозділі розділу «Мої справи».

У контексті наведеного суд підкреслює, що повідомлення, яке також автоматично надсилається користувачу Електронного кабінету, носить суто інформативний характер та від зазначеної у ньому дати не ведеться відліку жодних процесуальних строків, про що прямо вказано в Інструкції. З вимогами зазначеної Інструкції користувач має право ознайомитись як перед реєстрацією в ЄСІТС, так і в ході використання ним підсистем «Електронний суд», «Електронний кабінет». Відповідно, посилання особи на час і дату отримання нею повідомлення про надходження документів у розділ «Повідомлення» Кабінету Користувача або не отримання нею такого повідомлення як на обставину, що підтверджує пропуск установленого строку на апеляційне оскарження судового рішення за обставин, що не залежали від неї, є помилковим і таким, що суперечить вимогам КАС України.

Аналогічного висновку дійшов Верховний Суд у постановах від 01.08.2024 у справі №160/8000/23, від 27.02.2025 у справі №240/25131/22, від 24.07.2025 у справі №320/46256/23.

Таким чином, з урахуванням наведеного, а також наявних у підсистемі «Електронний суд» і комп`ютерній програмі «Діловодство спеціалізованого суду» відомостей про доставку в електронному вигляді ухвали Шостого апеляційного адміністративного суду від 02.04.2026 до Електронного кабінету представника позивача 03.04.2026, суд приходить до висновку, що доводи скаржника щодо технічного збою в програмі «Електронний суд» при отриманні ним вказаного судового рішення є непереконливими та не підтверджуються належними доказами.

Суд апеляційної інстанції вкотре звертає увагу, що відсутність або наявність відповідного інформаційного повідомлення у розділі «Повідомлення» Кабінету Користувача підсистеми «Електронний Суд» не впливає на перебіг процесуальних строків і не може бути підставою для поновлення строку на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції. Натомість, доказів відсутності оскаржуваного судового рішення у розділі «Мої справи» Кабінету Користувача відповідачем суду не надано.

Відповідно до ч. 2 ст. 44 КАС України учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

У постановах від 24.07.2023 (справа №200/3692/21), від 07.09.2023 (справа №120/3679/22) Верховний Суд сформував висновок, відповідно до якого строк на апеляційне оскарження у разі повторного подання апеляційної скарги може бути поновлено у випадку дотримання одночасно таких умов:

- первісне звернення до суду апеляційної інстанції з апеляційною скаргою відбулось у межах передбаченого процесуальним законом строку на апеляційне оскарження;

- повторне подання апеляційної скарги відбулось в межах строку апеляційного оскарження, встановленого процесуальним законом, або упродовж розумного строку після отримання копії відповідної ухвали суду про повернення первісної скарги, без невиправданих затримок і зайвих зволікань;

- скаржником продемонстровано добросовісне ставлення до реалізації ним права на апеляційне оскарження й вжито усіх можливих та залежних від нього заходів з метою усунення недоліків апеляційної скарги, які стали підставою для повернення вперше поданої апеляційної скарги, і такі недоліки фактично усунуті станом на момент повторного звернення з апеляційною скаргою;

- доведено, що повернення попередньо поданих апеляційних скарг відбулося з причин, які не залежали від особи, яка оскаржує судові рішення, і які обумовлені наявністю об`єктивних і непереборних обставин, що унеможливили або значно утруднили можливість своєчасного звернення до суду апеляційної інстанції, й не могли бути усунуті скаржником;

- наявність таких обставин підтверджено належними і допустимими доказами.

Отже, виключно подання клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження судового рішення не може бути підставою для його поновлення без зазначення обставин, які, на переконання заявника, є поважними для прийняття такого процесуального рішення, що, у свою чергу, мають бути підтверджені належними і допустимими доказами.

При цьому, як вже було наголошено вище, причини пропуску строку є поважними, якщо обставини, які зумовили такі причини, є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що оскаржує судове рішення, та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належними доказами.

Водночас, на переконання суду апеляційної інстанції, за встановлених вище обставин не забезпечення усунення недоліків вперше поданої апеляційної скарги свідчить про те, що її повернення було зумовлене не об`єктивними чи непереборними обставинами, а суб`єктивними чинниками, які, у свою чергу, не належать до поважних причин пропуску строку на апеляційне оскарження.

Більше того, суд зауважує, що вдруге апеляційна скарга подана представником позивача 06.05.2026, тобто не невідкладно після отримання 28.04.2026 (у розумінні ч. 6 ст. 251 КАС України) копії ухвали про повернення вперше поданої апеляційної скарги. Будь-яких причин зволікання із поданням апеляційної скарги вдруге апелянтом не зазначено.

Суд звертає увагу, що обмеження строку на апеляційне оскарження не впливає на зміст та обсяг конституційного права на судовий захист і доступ до правосуддя (рішення Конституційного Суду України від 13.12.2011 №17-рп/2011). Такі обмеження направлені на досягнення юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулюють учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків та поважати права та інтереси інших учасників правовідносин.

Практика Європейського суду з прав людини також свідчить про те, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути піддане обмеженням, в тому числі і встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав, або фінансовим обмеженням (справа «Стаббігс на інші проти Великобританії», справа «Девеер проти Бельгії», справа «Креуз проти Польщі»).

Таким чином, встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених КАС України певних процесуальних дій і стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.

З урахуванням наведеного суд приходить до висновку про необґрунтованість твердження апелянта про наявність достатніх правових підстав для поновлення строку на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції. Інших причин поновлення строку звернення до суду ОСОБА_1 не зазначено.

Згідно з ч. 3 ст. 298 КАС України апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 295 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Враховуючи, що апелянтом пропущено десятиденний строк на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції, а причини його пропуску визнані не поважними, суд апеляційної інстанції приходить до висновку про необхідність залишення апеляційної скарги без руху та надання ОСОБА_1 строку для усунення визначених у вказаній ухвалі недоліків шляхом подання заяви про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення суду із зазначенням інших поважних причин для його поновлення.

Керуючись ст. ст. 169, 248, 286, 295, 298, 321, 325 КАС України, суд, -

У Х В А Л И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Подільського районного суду міста Києва від 23 березня 2026 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Департаменту патрульної поліції третя особа - Батальйон патрульної поліції в місті Кременчук управління патрульної поліції в Полтавській області, про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення - залишити без руху.

Вказати, що апелянт протягом десяти днів, які обраховуються з моменту отримання копії цієї ухвали, має право звернутися до суду апеляційної інстанції із заявою про поновлення строку на апеляційне оскарження із зазначенням інших причин для його поновлення, які вважає поважними.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку апеляційного оскарження будуть визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті апеляційного провадження.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя-доповідач В.В. Файдюк