Справа № 520/32748/25
Суддя: Горшкова О.О.
Дата ухвалення: 2026-05-12 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
УХВАЛА

з питання зміни способу і порядку виконання судового рішення

12 травня 2026 року № 520/32748/25

Харківський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Ольги Горшкової, розглянувши в порядку письмового провадження заяву представника відповідача про відстрочення виконання рішення по справі за адміністративним позовом Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області до Товариства з обмеженою відповідальністю "Електропівденатоммонтаж" про стягнення заборгованості, -

В С Т А Н О В И В :

02.04.2026 від представника Товариства з обмеженою відповідальністю "Електропівденатоммонтаж" через систему "Електронний суд" до суду надійшла заява про відстрочення виконання рішення по справі, в якій заявник просить суд відстрочити виконання рішення Харківського окружного адміністративного суду від 26.02.2026 по справі №520/32748/25 на строк до 01 серпня 2026 року.

В обґрунтування поданої заяви вказано, що згідно листа щодо погашення заборгованості, Підрядник ПрАТ Юженергобуд №463-2026 від 01.04.2026 повідомив, що у зв`язку з відсутністю фінансування з боку Замовника робіт - АТ НАЕК Енергоатом" в особі філії ВП «Південноукраїнська АЕС» оплата заборгованості за виконані роботи буде здійснена в повному обсязі згідно умов договору при надходженні коштів від ВП ПАЕС в строк не пізніше 01 серпня 2026 року. Зазначає, що ТОВ «Електропівденатоммонтаж» знаходиться на території міста Харкова, яке є одним із найбільш постраждалих міст від озброєної агресії російської федерації. ТОВ «Електропівденатоммонтаж» для можливості здійснення господарської діяльності вимушені у зв`язку з тяжким фінансовим станом в першу чергу направляти кошти на сплату податків до бюджету України, а саме: на погашення заборгованості з єдиного соціального внеску, в т.ч. згідно вимог ГУ ДПС у Харківській області про сплату боргу (недоїмки), подадку на додану вартість, на виплату зарабітної плати працівникам. Всі вищевказані фактори об`єктивно призвели до неможливості своєчасного виконання боржником своїх зобов`язань перед Пенсійним фондом України по сплаті фактичних витрат на виплату та доставку пенсій по сп.1 в сумі 35479,50 грн. Таким чином, негайне виконання рішення Харківського окружного адміністративного суду по справі № 520/32748/25 і стягнення з ТОВ «Електропівденатоммонтаж» грошових коштів ставить заявника ще в гірше фінансове становище і дуже ускладнює здійснення поточної господарської діяльності.

06.05.2026 представником Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області подано заяву, в якій останній заперечував проти відстрочення виконання рішення, зазначивши, що чинним законодавством не передбачено відстрочення або розстрочення відшкодування витрат на виплату та доставку пенсій, призначених за віком на пільгових умовах, в залежності від фінансового стану платника.

Розгляд заяви відбувається з урахуванням днів перебування судді Ольги Горшкової у відпустці.

Учасники справи (їх представники) в судове засідання 12.05.2026 не з`явилися, про дату, час та місце судового засідання повідомлялися належним чином у відповідності до вимог ст. 126 КАС України.

Поряд з тим представники сторін заявили клопотання про розгляд справи без їх участі, за наявними документами в матеріалах справи.

Відповідно до ч. 2 ст. 378 КАС України заява про встановлення або зміну способу або порядку виконання, відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення розглядається у десятиденний строк з дня її надходження у судовому засіданні з повідомленням стягувача та боржника. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає судовому розгляду.

Згідно із положеннями п. 10 ч. 1 ст. 4 Кодексу адміністративного судочинства України письмове провадження - розгляд і вирішення адміністративної справи або окремого процесуального питання в суді першої, апеляційної чи касаційної інстанції без повідомлення та (або) виклику учасників справи та проведення судового засідання на підставі матеріалів справи у випадках, встановлених цим Кодексом.

Фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється відповідно до положень частини 4 статті 229 КАС України.

Частиною 9 статті 205 КАС України передбачено, що якщо немає перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених цією статтею, але всі учасники справи не з`явилися у судове засідання, хоча і були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні у разі відсутності потреби заслухати свідка чи експерта.

З огляду на вищевикладене, суд приходить до висновку про наявність підстав для розгляду заяви про встановлення способу виконання рішення в порядку письмового провадження за наявними в матеріалах справи доказами.

Дослідивши наявні в матеріалах справи докази, проаналізувавши доводи заяви, суд встановив наступне.

Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 26.02.2026 по справі №520/32748/25 адміністративний позов Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області до Товариства з обмеженою відповідальністю "Електропівденатоммонтаж" про стягнення заборгованості - задоволено. Стягнуто з Товариства з обмеженою відповідальністю "Електропівденатоммонтаж" на користь Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області суму заборгованості з відшкодування фактичних витрат на виплату та доставку пенсій, призначених на пільгових умовах, за період з вересня по листопад 2025 року за списком №1 в розмірі 35479,50 грн (тридцять п`ять тисяч чотириста сімдесят дев`ять гривень 50 копійок).

Статтею 14 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) установлено, що судові рішення, що набрали законної сили, є обов`язковими до виконання всіма органами державної влади, органами місцевого самоврядування, їх посадовими та службовими особами, фізичними і юридичними особами та їх об`єднаннями на всій території України. Невиконання судового рішення тягне за собою відповідальність, встановлену законом.

Згідно з нормами ст. 378 КАС України неявка сторін не перешкоджає розгляду заяви. У зв`язку з чим фіксування судового засідання не здійснювалось. Судом розглянуто заяву в порядку письмового провадження.

Частиною першою ст. 378 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що за заявою сторони суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, може відстрочити або розстрочити виконання рішення, а за заявою стягувача чи виконавця (у випадках, встановлених законом), - встановити чи змінити спосіб або порядок його виконання. Питання про відстрочення або розстрочення виконання, зміну чи встановлення способу і порядку виконання судового рішення може бути розглянуто також за ініціативою суду.

Приписами ч. 3 і ч. 4 ст. 378 КАС України встановлено, що підставою для встановлення або зміни способу або порядку виконання, відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення є обставини, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим.

Вирішуючи питання про відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення, суд також враховує: 1) ступінь вини відповідача у виникненні спору; 2) щодо фізичної особи - тяжке захворювання самої особи або членів її сім`ї, її матеріальне становище; 3) стихійне лихо, інші надзвичайні події тощо.

З викладеного вище вбачається, що розстрочення виконання судового рішення є правом суду, яке може бути реалізоване ним у кожному конкретному випадку за наслідками оцінки обставин справи, наведених учасниками справи обґрунтувань та дослідження доказів. Підставою для встановлення або зміни способу або порядку виконання, відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення є обставини, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим.

Верховний Суд у постанові від 11.10.2019 р. у справі № 810/4643/18 зазначив, що нормами КАС не встановлено вичерпний перелік обставин, за наявності яких суд може відстрочити або розстрочити виконання рішення в адміністративній справі. Це питання суд вирішує із врахуванням конкретних обставин адміністративної справи, зокрема, суб`єктного складу сторін у справі, зобов`язаної сторони (боржника) за рішенням суду, складного майнового стану чи складної життєвої ситуації зобов`язаної сторони (боржника), впливу виконання рішення на спроможність зобов`язаної сторони (боржника) виконати інший публічний обов`язок чи зобов`язання перед особами, які потребують соціального захисту. У випадку розстрочення (відстрочення) виконання свого рішення суд, який здійснює контроль за його виконанням, повинен забезпечити баланс публічного і приватного інтересів.

Підставою для розстрочення виконання судового рішення можуть бути конкретні обставини, що ускладнюють виконання рішення суду або роблять його неможливим у строк встановлений судом, тому всі ці обставини повинні бути доведені заявником.

При розгляді заяв щодо розстрочення виконання судового рішення необхідно виходити з міркувань доцільності та об`єктивної необхідності. Наявність підстав для відтермінування має бути доведена боржником. Строки відтермінування знаходяться у прямій залежності від обставин, що викликають необхідність надання додаткового строку для повного виконання рішення суду. Надання такого не може створювати занадто або безпідставно привілейовані умови для боржника, натомість повинне базуватися на принципах співмірності і пропорційності з метою забезпечення балансу прав і законних інтересів стягувачів і боржників.

Оцінюючи доводи заяв про відстрочення або розстрочення виконання судового рішення, суди повинні враховувати, що ці заходи не повинні створювати боржнику можливість ухилятися від виконання судового рішення. До уваги повинні братися не лише реальний майновий стан боржника, але й його наміри, що свідчать про бажання виконати рішення.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 30.01.2020 р. у справі № 819/150/17.

При розгляді заяв щодо відстрочення виконання судового рішення необхідно виходити з міркувань доцільності та об`єктивної необхідності надання означеного розстрочення щодо виконання рішення в цілому.

Як вбачається з поданої відповідачем заяви про відстрочення виконання рішення суду, основною обставиною, що ускладнює виконання судового рішення, на яку посилається заявник є те, що у зв`язку з тяжким фінансовим станом ТОВ «Електропівденатоммонтаж» для можливості здійснення господарської діяльності вимушені в першу чергу направляти кошти на сплату податків до бюджету України, а саме: на погашення заборгованості з єдиного соціального внеску, в т.ч. згідно вимог ГУ ДПС у Харківській області про сплату боргу (недоїмки), подадку на додану вартість, на виплату заробітної плати працівникам.

В підтвердження зазначеного відповідач надає до суду фінансову звітність за 2025 рік.

В той же час, суд зазначає, що інформація викладена у заяві про розстрочення виконання рішення суду не може вважатись обставиною, що істотно ускладнює виконання рішення або роблять його неможливим, оскільки не є доказом щодо відсутності руху коштів на рахунках платника протягом періоду виникнення заборгованості та на момент подання заяви до суду.

Суд вважає, що подані копії документів до заяви про відстрочення виконання рішення Харківського окружного адміністративного суду у справі №520/32748/25 від 26.02.2026 року підтверджують скрутне матеріальне становище заявника, проте не містять в собі жодних відомостей які б свідчили про порушення або зупинення роботи заявника, інших негативних наслідків щодо нього у випадку незадоволення судом заяви про розстрочення виконання судового рішення.

Окрім того, доказів стосовно того, що виконавче провадження щодо стягнення з Товариства з обмеженою відповідальністю "Електропівденатоммонтаж" на користь Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області заборгованості з відшкодування фактичних витрат на виплату та доставку пенсій, призначених на пільгових умовах, за період з вересня по листопад 2025 року за списком №1 відкрите - заявником до суду не надано.

В свою чергу, Конституційний Суд України неодноразово вказував на те, що виконання судового рішення є невід`ємною складовою права кожного на судовий захист і охоплює, зокрема, законодавчо визначений комплекс дій, спрямованих на захист і відновлення порушених прав, свобод, законних інтересів фізичних та юридичних осіб, суспільства, держави (пункт 2 мотивувальної частини Рішення від 13.12.2012 року №18-рп/2012); невиконання судового рішення загрожує сутності права на справедливий розгляд судом (пункт 3 мотивувальної частини Рішення від 25.04.2012 року №11-рп/2012).

Слід зазначити, заявником також не надано суду фактичних даних про вжиття дієвих заходів щодо покращення своєї фінансово-господарської діяльності, погашення наявної у нього заборгованості.

Відсутні в матеріалах заяви належним чином підтверджені відомості, які б свідчили про можливе значне порушення або зупинення роботи товариства, або настання інших негативних наслідків щодо нього у випадку незадоволення судом заяви про розстрочення виконання судового рішення.

Суд вважає, що тяжке фінансове становище не є винятковим випадком, що давало б суду правові підстави для розстрочення виконання рішення.

У ході розгляду заяви заявником не доведене існування передбачених ст. 378 КАС України виняткових обставин, які ускладнюють можливість виконання судового рішення.

Відтак, враховуючи наведене вище, суд приходить до висновку, що зазначені заявником у заяві обставини, не є обставинами, які ускладнюють виконання рішення суду.

Відповідно до ст.242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи. Судове рішення має відповідати завданню адміністративного судочинства, визначеному цим Кодексом.

Суд також враховує позицію Європейського суду з прав людини (в аспекті оцінки аргументів учасників справи у касаційному провадженні), сформовану, зокрема у справах «Салов проти України» (заява № 65518/01; пункт 89), «Проніна проти України» (заява № 63566/00; пункт 23) та «Серявін та інші проти України» (заява № 4909/04; пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення.

Викладене вище, на думку суду, не є підставою для розстрочення виконання рішення суду в розумінні ст. 378 КАС України та практики ВС.

Враховуючи вищевказане, з метою забезпечення балансу прав і законних інтересів позивача і заявника та те, що представником Товариства з обмеженою відповідальністю "Електропівденатоммонтаж" не наведено обставин, які істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим та не надано доказів на підтвердження існування обставин, які ускладнюють виконання судового рішення, суд не вбачає підстав для прийняття рішення про відстрочення виконання рішення №520/32748/25 від 26.02.2026.

Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку про відсутність підстав для задоволення заяви відповідача про відстрочення виконання рішення суду.

Керуючись статтями 241, 243, 255, 294, 295, 378 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,

У Х В А Л И В :

Заяву представника Товариства з обмеженою відповідальністю "Електропівденатоммонтаж" про відстрочення виконання судового рішення за адміністративним позовом Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області до Товариства з обмеженою відповідальністю "Електропівденатоммонтаж" про стягнення заборгованості - залишити без задоволення.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя Ольга ГОРШКОВА