Справа № 826/4181/17
Суддя: К.О. Пляшкова
Дата ухвалення: 2026-05-18 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛУГАНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення позову без розгляду

18 травня 2026 рокум. ДніпроСправа № 826/4181/17

Луганський окружний адміністративний суд у складі судді Пляшкової К.О., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) справу за позовом Громадської спілки «Асоціація органів самоорганізації населення м. Києва» до Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), треті особи: Державна інспекція архітектури та містобудування України, Міністерство природних ресурсів та екології України, Департамент охорони культурної спадщини виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), Товариство з обмеженою відповідальністю «Укрбуд Девелопмент», про визнання незаконними та скасування містобудівних умов та обмежень,

ВСТАНОВИВ:

До Окружного адміністративного суду міста Києва надійшов адміністративний позов Громадської спілки «Асоціація органів самоорганізації населення м. Києва» (далі - позивач) до Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (далі - відповідач, Департамент), треті особи: Державна архітектурно-будівельна інспекція України (далі - ДАБІ України), Міністерство природних ресурсів та екології України (далі - Міністерство), Департамент охорони культурної спадщини виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (далі - Департамент культури КМДА) та Товариство з обмеженою відповідальністю «Укрбуд Девелопмент» (далі - ТОВ «Укрбуд Девелопмент»), з вимогою:

- визнати незаконним та скасувати містобудівні умови та обмеження забудови земельної ділянки між вул. Микільсько-Слобідською та просп. Броварським у Дніпровському районі міста Києва від 17.01.2017 № 36/17/012/009-17, надані Департаментом містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) Товариству з обмеженою відповідальністю «Укрбуд Девелопмент».

Постановою Окружного адміністративного суду міста Києва від 06 жовтня 2017 року у справі № 826/4181/17, залишеною без змін ухвалою Київського апеляційного адміністративного суду від 29 листопада 2017 року, відмовлено повністю у задоволенні позову Громадської спілки «Асоціація органів самоорганізації населення м. Києва».

Постановою Верховного Суду від 25 травня 2022 року у справі № 826/4181/17 касаційні скарги Громадської спілки «Асоціація органів самоорганізації населення м. Києва» та Державної архітектурно-будівельної інспекції України задоволено частково; постанову Окружного адміністративного суду м. Києва від 06 жовтня 2017 року та ухвалу Київського апеляційного адміністративного суду від 29 листопада 2017 року у справі № 826/4181/17скасувано, а справу направлено на новий розгляд до суду першої інстанції.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 29 червня 2022 року прийнято позовну заяву до провадження; визначено, що справа буде розглядатися в порядку спрощеного позовного провадження без проведення судового засідання та виклику осіб, які беруть участь у справі.

Законом України від 13.12.2022 № 2825-IX «Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду» (далі - Закон № 2825-IX) Окружний адміністративний суд міста Києва ліквідовано, утворено Київський міський окружний адміністративний суд із місцезнаходженням у місті Києві.

Відповідно до пункту 6 частини першої статті 152 та частини п`ятої статті 153 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», Закону України «Про внесення зміни до пункту 2 розділу II «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду» щодо забезпечення розгляду адміністративних справ», з метою відновлення належного доступу громадян та юридичних осіб до правосуддя у публічно-правових спорах, наказом Державної судової адміністрації України від 16.09.2024 № 399 затверджено Порядок передачі судових справ, нерозглянутих Окружним адміністративним судом міста Києва (далі - Порядок № 399).

На виконання положень Закону № 2825-IX та відповідно до Порядку № 399 справу передано на розгляд до Луганського окружного адміністративного суду.

Автоматизованою системою документообігу Луганського окружного адміністративного суду для розгляду цієї адміністративної справи 13 лютого 2025 року визначена суддя Пляшкова К.О.

Ухвалою Луганського окружного адміністративного суду від 24 лютого 2025 року прийнято адміністративну справу до провадження; визначено розгляд справи продовжити в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні); витребувано від Громадської спілки «Асоціація органів самоорганізації населення м. Києва»: - інформацію щодо звернення громадян до Громадської спілки «Асоціація органів самоорганізації населення м. Києва» з привиду порушених у позові питань та докази таких звернень; - належним чином засвідчені копії статуту Громадської спілки «Асоціація органів самоорганізації населення м. Києва» у редакції, чинній на час звернення до суду, а також інші документи, що засвідчують діяльність цієї особи; - інші докази наявності у Громадської спілки «Асоціація органів самоорганізації населення м. Києва» права звернення до суду з цим позовом; запропоновано сторонам у разі зміни фактичних обставин по даній справі, вибуття або заміни сторони у відносинах, щодо яких виник спір, повідомити про такі обставини суду.

Ухвалу суду направлено Громадській спілці «Асоціація органів самоорганізації населення м. Києва» рекомендованим поштовим відправленням на вказану позивачем у позовній заяві адресу місцезнаходження (вул. Бучми, 6, м. Київ, 02152), яке повернуто поштовим оператором до суду без вручення із відміткою про не вручення у зв`язку із неправильно зазначеною адресою.

Також суд зазначає, що згідно з даними Єдиного державного реєстру судових рішень ухвала суду від 24 лютого 2025 року відповідно до положень Закону України «Про доступ до судових рішень» оприлюднена 26 лютого 2025 року.

Єдиний державний реєстр судових рішень забезпечує відкритий, безоплатний та цілодобовий доступ на офіційному веб-порталі судової влади України (http://reyestr.court.gov.ua) до внесених до такого реєстру судових рішень.

Ухвалою Луганського окружного адміністративного суду від 05 березня 2025 року допущено заміну третьої особи - Державної архітектурно-будівельної інспекції України (), на її правонаступника - Державну інспекцію архітектури та містобудування України ().

Ухвалу суду направлено Громадській спілці «Асоціація органів самоорганізації населення м. Києва» рекомендованим поштовим відправленням на вказану позивачем у позовній заяві адресу місцезнаходження (вул. Бучми, 6, м. Київ, 02152), яке повернуто поштовим оператором до суду без вручення із відміткою про не вручення у зв`язку із відсутністю адресата за вказаною адресою.

Також суд зазначає, що згідно з даними Єдиного державного реєстру судових рішень ухвала суду від 05 березня 2025 року відповідно до положень Закону України «Про доступ до судових рішень» оприлюднена 07 березня 2025 року.

Частиною першою статті 131 КАС України передбачено, що учасники судового процесу зобов`язані під час провадження у справі повідомляти суд про зміну місця проживання (перебування, знаходження), роботи, служби. У разі неповідомлення про зміну адреси повістка надсилається учасникам судового процесу, які не мають офіційної електронної адреси, та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку в порядку, визначеному статтею 129 цього Кодексу, за останньою відомою суду адресою і вважається врученою, навіть якщо відповідний учасник судового процесу за цією адресою більше не знаходиться або не проживає.

Згідно із частиною третьою статті 131 КАС України положення частини першої цієї статті застосовуються також у разі зміни адреси електронної пошти, номера факсу, телефаксу, телефону, які учасник судового процесу повідомив суду.

Повідомлення про зміну місцезнаходження позивача у матеріалах справи відсутнє.

Інші засоби зв`язку з позивачем в матеріалах справи відсутні.

Позивач у встановлений судом строк витребувані судом докази не надав.

Вирішуючи питання про залишення позовної заяви без розгляду, суд виходить з такого.

З позовної заяви слідує, що Громадська спілка «Асоціація органів самоорганізації населення м. Києва» звернулася до суду з цим позовом, оскільки вважає, що містобудівні умови та обмеження є протиправними та їх слід скасувати. Право на звернення до суду з позовом обґрунтоване інтересом у збереженні зони охоронюваного ландшафту та природоохоронної території навколишнього природного середовища та існуванням реального негативного впливу безпосередньо на права осіб, які є членами спілки, адже у земельна ділянка між Броварським просп. та вул. Микільсько-Слобідською у Дніпровському р-ні м. Києва, кадастровий номер :66:178:0258, розташована в межах зони охоронюваного ландшафту, згідно з діючим Генеральним планом, розпорядження від 17.05.2002 № 979 «Про внесення змін та доповнень до рішення виконкому Київської міської ради народних депутатів від 16.07.1979 № 920 «Про уточнення меж історико-культурних заповідників зон охорони пам`яток історії та культури в м. Києві», в межах пам`ятки ландшафту та історії місцевого значення «Історичний ландшафт Київських гір і долини р. Дніпра» (наказ Міністерства культури і туризму України від 03.02.2010 р. № 58/0/16-10 у редакції наказу Міністерства культури і туризму України від 16.06.2011 р. № 453/0/16-11) охоронний № 560-Кв.

Верховний Суд у постанові від 25 травня 2022 року вказав, що відносини щодо видачі містобудівних умов та обмежень склалися між замовником - ТОВ «Укрбуд Девелопмент» та Державною архітектурно-будівельною інспекцією України. ГО «Асоціація органів самоорганізації населення м. Києва» не була учасником цих правовідносин і видача МУО безпосередньо її прав не порушує. То ж при вирішенні цієї справи судам першочергово належало з`ясувати, чи має ГО «Асоціація органів самоорганізації населення м. Києва» право на звернення до суду з цим позовом.

Особливості правового статусу громадських організацій, що звертаються до суду в інтересах своїх членів аналізувалися Верховним Судом у справі № 815/219/17. У постанові від 14 березня 2018 року Верховний Суд дійшов такого висновку: «32. Громадські організації є організаційно-правовою формою діяльності людей, які об`єднуються для спільного здійснення та захисту своїх прав, свобод та інтересів, які відображаються у статуті громадської організації у вигляді мети та напрямів її діяльності. Таким чином, діяльність громадських організацій не можна розглядати абстрактно, без зв`язку з її метою та правами людей (її членів), що об`єдналися. Створюючи громадську організацію або вступаючи до неї, її члени об`єднуються на визначених статутом умовах для спільної реалізації своїх прав».

Суд звернув увагу, що позови в інтересах неконкретизованих осіб (в інтересах суспільства, народу) можуть розглядатися як виняток у випадках, прямо передбачених законодавством. Зокрема, на захист екологічних інтересів суспільства відповідно до Орхуської конвенції та Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» (Постанова Великої Палати Верховного Суду від 11 грудня 2018 року у справі № 910/8122/17).

У рішенні від 11 грудня 2018 року у справі № 910/8122/17 Велика Палата Верховного Суду зазначила, що положення Орхуської конвенції треба тлумачити так, що право на захист порушеного конституційного права на безпечне довкілля належить кожному та може реалізовуватися як особисто, так і шляхом участі представника громадськості, яким у цьому випадку є громадська організація.

У постанові від 31 березня 2021 року у справі № 640/21611/19 Верховний Суд дійшов висновку: «Отже, вирішуючи питання щодо права громадських організацій на звернення до суду в інтересах інших осіб, суди повинні з`ясувати: - статус громадської організації та її засновників, їх безпосередню заінтересованість у вирішенні питання, що є предметом позову; - мету громадської організації та її безпосередній зв`язок з предметом позову; - інтереси яких саме осіб є предметом судового захисту; - чи зверталися ці особи за захистом своїх прав до громадської організації; - добросовісність дій громадської організації, що звертається до суду».

Суд зауважує, що ані суд першої, ані суд апеляційної інстанції належним чином не перевірили наявність у позивача повноважень для звернення до суду, оскільки в матеріалах справи відсутній статут Громадської спілки «Асоціація органів самоорганізації населення м. Києва», а тому суд позбавлений можливості оцінити, чи підпадає позивач під всі критерії, що дають право громадському об`єднанню для звернення до суду.

Відповідно до частини п`ятої статті 353 КАС України висновки і мотиви, з яких скасовані рішення, є обов`язковими для суду першої або апеляційної інстанції при новому розгляді.

З огляду на висновки Верховного Суду, вказані у постанові від 25 травня 2022 року, з метою з`ясування наявності у позивача повноважень на звернення до суду з цим позовом, ухвалою суду від 24 лютого 2025 року зобов`язано Громадську спілку «Асоціація органів самоорганізації населення м. Києва» надати до суду додаткові докази.

Згідно з частиною четвертою статті 9 КАС України суд вживає визначені законом заходи, необхідні для з`ясування всіх обставин у справі, у тому числі щодо виявлення та витребування доказів з власної ініціативи.

Пунктами 2, 4 частини п`ятої статті 44 КАС України встановлено, що учасники справи зобов`язані: сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи; подавати наявні у них докази в порядку та строки, встановлені законом або судом, не приховувати докази.

Згідно із частиною першою статті 45 КАС України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.

Згідно із частинами першою, другою статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Частиною п`ятою статті 77 КАС України визначено, що суд не може витребовувати докази у позивача в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень, окрім доказів на підтвердження обставин, за яких, на думку позивача, відбулося порушення його прав, свобод чи інтересів.

Згідно з частиною другою статті 79 КАС України позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом із поданням позовної заяви.

За приписами частини четвертої статті 79 КАС України якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об`єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк. Учасник справи також повинен надати докази, які підтверджують, що він здійснив усі залежні від нього дії, спрямовані на отримання відповідного доказу.

Відповідно до частини першої статті 80 КАС України учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом.

Особи, які не мають можливості подати доказ, який витребовує суд, або не мають можливості подати такий доказ у встановлені строки, зобов`язані повідомити про це суд із зазначенням причин протягом п`яти днів з дня вручення ухвали (частина сьома статті 80 КАС України).

У разі неподання суб`єктом владних повноважень витребуваних судом доказів без поважних причин або без повідомлення причин суд, залежно від того, яке ці докази мають значення, може визнати обставину, для з`ясування якої витребовувався доказ, або відмовити у її визнанні, або розглянути справу за наявними в ній доказами, а у разі неподання доказів позивачем - також залишити позовну заяву без розгляду (частина дев`ята статті 80 КАС України).

Положеннями статті 90 КАС України визначено, що суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), що міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Згідно з частинами першою, другою статті 94 КАС України письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору. Письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не визначено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього.

Відповідно до частини четвертої статті 161 КАС України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Суд зауважує, що при зверненні до суду з цією позовною заявою Громадською спілкою «Асоціація органів самоорганізації населення м. Києва» не надано належним чином засвідчених копій: статуту Громадської спілки «Асоціація органів самоорганізації населення м. Києва» у редакції, чинній на час звернення до суду; інших документів, що засвідчують діяльність цієї особи; звернень громадян до Громадської спілки «Асоціація органів самоорганізації населення м. Києва» з привиду порушених у позові питань та докази таких звернень; а також інших доказів наявності у Громадської спілки «Асоціація органів самоорганізації населення м. Києва» права звернення до суду з цим позовом.

При цьому, як зазначено вище, судом вжито вичерпних заходів з метою витребування доказів, необхідних для розгляду справи та виконання вказівок Верховного Суду, що стали підставою для повернення справи на новий розгляд.

Неподання витребуваних судом доказів унеможливлює встановлення обставин, які мають значення для вирішення справи.

Згідно із пунктом 9 частини першої статті 240 КАС України суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, якщо позивач у визначений судом строк без поважних причин не подав витребувані судом докази, необхідні для вирішення спору.

Суд зауважує, що, ініціювавши судовий розгляд справи, позивач насамперед повинен активно використовувати визначені законом процесуальні права, здійснювати їх з метою, з якою такі права надано. Реалізація особою процесуальних прав невіддільна від виконання нею процесуального обов`язку щодо сприяння встановленню в судовому процесі дійсних обставин у справі з метою отримання правосудного судового рішення.

Отже, враховуючи, що позивач у визначений строк без поважних причин не надав витребувані судом докази, необхідні для справедливого, неупередженого та об`єктивного вирішення спору, що перешкоджає розгляду справи, суд дійшов висновку про залишення позову без розгляду.

Про залишення позову без розгляду суд постановляє ухвалу. Ухвала суду про залишення позову без розгляду може бути оскаржена (частина третя статті 240 КАС України).

Відповідно до частини четвертої статті 240 КАС України особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення підстав, з яких позов було залишено без розгляду, має право звернутися до адміністративного суду в загальному порядку.

Керуючись статтями 77, 80, 90, 240, 241, 243, 248, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

УХВАЛИВ:

Позов Громадської спілки «Асоціація органів самоорганізації населення м. Києва» до Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), треті особи: Державна інспекція архітектури та містобудування України, Міністерство природних ресурсів та екології України, Департамент охорони культурної спадщини виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), Товариство з обмеженою відповідальністю «Укрбуд Девелопмент», про визнання незаконними та скасування містобудівних умов та обмежень залишити без розгляду.

Залишення позову без розгляду не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в загальному порядку.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання суддею та може бути оскаржена в апеляційному порядку безпосередньо до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного судового рішення.

СуддяК.О. Пляшкова