Справа № 320/18113/26
Суддя: Сас Є.В.
Дата ухвалення: 2026-05-11 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про відкриття спрощеного провадження в адміністративній справі

без проведення судового засідання

11 травня 2026 року Київ Справа №320/18113/26

Суддя Київського окружного адміністративного суду Сас Є.В., розглянувши матеріали адміністративної справи за позовною заявою Монастиря «Свято-Покровська Голосіївська Пустинь» Київської Митрополії Української Православної церкви до Державної служби України етнополітики та свободи совісті, третя особа: Київська митрополія Української Православної Церкви про визнання протиправним та скасування наказу,

В С Т А Н О В И В:

До Київського окружного адміністративного суду надійшла вказана позовна заява, в якій позивач просить суд:

- Визнати протиправним та скасувати наказ Державної служби України етнополітики та свободи совісті від 23.03.2026 Н-44/11 «Про виявлення ознак афілійованості монастиря «Свято-Покровська Голосіївська пустинь» Київської Митрополії Української Православної Церкви».

Спір виник із публічно-правових відносин та відповідно до статті 19 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС) належить до юрисдикції адміністративних судів і підлягає розгляду у порядку адміністративного судочинства.

Позовна заява відповідає вимогам, встановленим статтями 160, 161 та 172 КАС, та подана з дотриманням правил підсудності особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність.

Підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених КАС, немає.

Розглянувши клопотання позивача про розгляд справи за правилами загального позовного провадження, суд зазначає таке.

Статтею 12 Кодексу адміністративного судочинства України визначено форми адміністративного судочинства: загальне або спрощене позовне провадження.

Частинами другою, третьою цієї статті передбачено, що спрощене позовне провадження призначене для розгляду справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.

Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.

У частинах четвертій, шостій статті 12 КАС наведено перелік справ, які розглядаються виключно за правилами загального позовного провадження, а також справ незначної складності, а в частині п`ятій цієї ж статті вказано, що умови, за яких суд має право розглядати справи у загальному або спрощеному позовному провадженні, визначаються цим Кодексом.

Зокрема, відповідно до частин першої - третьої статті 257 КАС за правилами спрощеного позовного провадження розглядаються справи незначної складності.

За правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

При вирішенні питання про розгляд справи за правилами спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: 1) значення справи для сторін; 2) обраний позивачем спосіб захисту; 3) категорію та складність справи; 4) обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначати експертизу, викликати свідків тощо; 5) кількість сторін та інших учасників справи; 6) чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; 7) думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Тому визначаючи форму провадження у справі, суд виходить із закріплених у процесуальному законі критеріїв та умов конкретного спору.

У поданій позовній заяві наявне клопотання про розгляд справи за правилами загального позовного провадження, проте воно позбавлено конкретики, зокрема в частині стверджуваного значного обсягу доказів, які необхідно дослідити, а також відсутнє покликання на необхідність допиту свідків, призначення експертизи.

Суд дослідивши матеріали позовної заяви дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення клопотання про розгляд справи за правилами загального позовного провадження, з огляду на таке.

За загальним правилом, будь-яка справа може розглядатися за правилами спрощеного позовного провадження, крім тих, які обов`язково повинні розглядатися за правилами загального позовного провадження .

Дана справа в розумінні п. 1 ч. 6 ст. 12 КАС України не належить до справ незначної складності.

Водночас, така її характеристика автоматично не відносить її до тієї категорії справ, які обов`язково повинні розглядатися за правилами загального позовного провадження (вказані висновки щодо застосування норм права викладені у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 03.03.2021 у справі №340/1916/20).

Суд звертає увагу, що дана справа не належить до тієї категорії справ, які в розумінні п.п. 1 - 6 ч. 4 ст. 12, ч. 4 ст. 257 КАС України, повинні бути розглянуті судом виключно за правилами загального позовного провадження.

Також суд наголошує, що розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження жодним чином не нівелює обов`язок суду всебічно та у повному обсязі дослідити всі обставини справи, надавши їм належну правову оцінку.

Як зазначено в ухвалі Великої Палати Верховного Суду від 05.07.2019р. у справі №9901/279/19, згідно із пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року (далі - Конвенція) однією з істотних гарантій справедливого судового розгляду є публічний судовий розгляд.

Практику Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) з питань гарантій публічного характеру провадження у судових органах у контексті пункту 1 статті 6 Конвенції, свідчить про те, що публічний розгляд справи може бути виправданим не в кожному випадку (рішення від 08 грудня 1983 року у справі «Axen v. Germany» («Аксен проти Німеччини»), заява № 8273/78; рішення від 25 квітня 2002 року у справі «Varela Assalino v. Portugal» («Варела Ассаліно проти Португалії»), заява № 64336/01). Так, у випадках, коли мають бути вирішені тільки питання права, розгляд письмових заяв, на думку ЄСПЛ, є доцільнішим, ніж усні слухання, і розгляд справи на основі письмових доказів є достатнім. Заявник (в одній із зазначених справ) не надав переконливих доказів на користь того, що для забезпечення справедливого судового розгляду після обміну письмовими заявами необхідно було провести також усні слухання. Зрештою, у певних випадках влада має право брати до уваги міркування ефективності й економії. Зокрема, коли фактичні обставини не є предметом спору, а питання права не становлять особливої складності, та обставина, що відкритий розгляд не проводився, не є порушенням вимоги пункту 1 статті 6 Конвенції про проведення публічного розгляду справи.

Відтак, враховуючи передбачені ч. 3 ст. 257 КАС обставини суд дійшов висновку про можливість та доцільність розгляду цієї справи за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін, що буде сприяти її швидкому вирішенню.

Водночас, на підставі ч. 3 ст. 80 КАС суд вважає за необхідне витребувати докази.

Керуючись статтями 171, 241, 248, 256, 264, 294 КАС, суддя,

ПОСТАНОВИВ:

1. Відкрити провадження в адміністративній справі.

Справа розглядатиметься суддею одноособово в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).

2. Витребувати у відповідача:

- матеріали, на підставі яких прийнято наказ Державної служби України з етнополітики та свободи совісті від 23.03.2026 № Н-44/11.

Витребувані докази надати суду впродовж 15 днів з дня отримання цієї ухвали.

3. Запропонувати відповідачу у п`ятнадцятиденний строк з дня вручення копії ухвали про відкриття провадження у справі подати до суду відзив на позовну заяву, відповідні докази, на які посилаються при його обґрунтуванні проти наведених позивачем обставин та правових підстав позову, оформлений відповідно до положень частин другої-четвертої статті 162 Кодексу адміністративного судочинства України.

Зобов`язати відповідача одночасно направити копії відзиву та письмових доказів позивачу та третій особі. Разом з відзивом подати до суду документи, що підтверджують надіслання (надання) відзиву і доданих до нього доказів позивачу та третій особі.

Роз`яснити відповідачу, що у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами (ч. 6 ст. 162 КАС України).

4. Встановити третій особі строк для надання письмових пояснень щодо позову/відзиву протягом десяти днів з дня їх отримання.

Зобов`язати третю особу одночасно направити копії письмових пояснень учасникам справи. Разом з поясненнями подати до суду документи, що підтверджують їх надсилання учасникам справи.

5. Встановити позивачу п`ятиденний строк з дня отримання відзиву для надання відповіді на відзив.

Зобов`язати позивача одночасно направити копії відповіді на відзив відповідачу та третій особі. Разом з відповіддю на відзив подати до суду документи, що підтверджують його надіслання (надання) учасникам справи.

6. Встановити відповідачу п`ятиденний строк з дня отримання відповіді на відзив для надання заперечення.

Зобов`язати відповідача одночасно направити копії заперечення позивачу та третій особі. Разом з запереченням подати до суду документи, що підтверджують його надіслання (надання) учасникам справи.

7. З правами і обов`язками учасників справи, сторін, які визначені статтями 44, 47, 198 Кодексу адміністративного судочинства України, учасники справи можуть ознайомитись за посиланням https://zakon.rada.gov.ua/laws/show/2747-15#Text.

Повідомити відповідача та третю особу про наявні в суді матеріали, які підлягають врученню їм як сторонам, та про можливість їх отримання лише безпосередньо у суді за адресою: м. Київ, бульвар Лесі Українки, будинок 26а, поверх 6 (позовна заява з додатками).

Інформацію щодо стану розгляду даної справи сторони можуть отримати в мережі Інтернет за мережевим шляхом: http://adm.ko.court.gov.ua/sud1070/.

8. Копію ухвали суду надіслати (надати) учасникам справи (їх представникам), копію позовної заяви - третій особі.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та окремому оскарженню не підлягає.

Суддя Сас Є.В.