Справа № 826/1007/17
Суддя: Приходько Оксана Григорівна
Дата ухвалення: 2026-05-12 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 травня 2026 року м. Житомир справа № 826/1007/17

категорія 113060000

Житомирський окружний адміністративний суд у складі судді Приходько О. Г., за участі:

секретаря судового засідання - Козлової І. В.,

представниці відповідача - Ночки І. П.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у місті Києві до Товариства з обмеженою відповідальністю "Цілісний майновий комплекс 103" про застосування заходів реагування,

встановив:

До Окружного адміністративного суду міста Києва звернулось Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "Цілісний майновий комплекс 103" щодо застосування заходів реагування у вигляді повного зупинення експлуатації приміщень за адресою: просп. Відрадний, 103 у Солом`янському районі у м. Києві.

Позовні вимоги мотивовані тим, що згідно з Актом перевірки щодо додержання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки від 21 грудня 2016 року № 957 за результатом планової перевірки виявлено низку порушень відповідачем правил та норм пожежної і техногенної безпеки, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей, що слугувало підставою для звернення до суду щодо застосування ініційованих заходів реагування, як-то: сходи (запасний вихід з поверхів) в дев`ятиповерховій адміністративній будівлі не влаштовані з мінімальною межею вогнестійкості REІ 120 та максимальною межею поширення вогню по них М0 відповідно до п. 2.17. табл. 4 ДБН В.1.1-7-2002 "Пожежна безпека об`єктів будівництва"; не передбачено улаштування світлових карманів при освітленні коридору з одного торця довжиною більше 24 метри (2-й поверх двоповерхової адміністративної будівлі), при цьому ширина світлового карману повинна бути не менше половини його глибини, ширина прилеглого коридору при цьому не враховується відповідно п. 8.3.5. Державних будівельних норм ДБН В.2.2-9-2009 "Громадські будинки та споруди"; шляхи евакуації захаращені матеріальними цінностями (оздоровчий центр ФОП ОСОБА_1 ); на шляхах евакуації влаштовано пороги (приміщення спортивного комплексу ФОП ОСОБА_1 ); двері на шляхах евакуації (приміщення спортивного комплексу ФОП ОСОБА_1 ) не відчиняються в напрямку виходу з приміщень; стіни на шляхах евакуації в дев`ятиповерховій адміністративній будівлі облицьовані будівельними матеріалами з невизначеними показниками щодо горючості, димоутворювальної здатності, поширення полум`я та токсичності продуктів горіння відповідно п. 5.24 ДБН В.1.1-7-2002 "Пожежна безпека об`єктів будівництва"; дерев`яні конструкції горищного приміщення двохповерхової адміністративної будівлі, оздоровчого центру не оброблені засобами вогнезахисту; з кожного поверху дев`ятиповерхової адміністративної будівлі починаючи з третього поверху не забезпечено другий евакуаційний вихід через сходову клітку типу СК 1 відповідно п. 5.13. Державних будівельних норм ДБН В.1.1-7-2002 "Пожежна безпека об`єктів будівництва" п. 9.2.1. Державних будівельних норм ДБН В.2.2-9-2009 "Громадські будинки та споруди"; з`єднання, відгалуження та окінцювання жил проводів і кабелів в приміщеннях корпусів, та в приміщеннях орендаря ФОП ОСОБА_2 (склад-рампа), ФОП ОСОБА_3 (ангар); електрична проводка прокладена по горючим конструкціям в приміщеннях орендаря ФОП ОСОБА_2 ; допускається складування горючих матеріалів ближче 1 метру до кабелів та ізольованих проводів в приміщеннях орендаря ФОП ОСОБА_2 ; допускається підвішування світильників безпосередньо на струмопровідні проводи ФОП ОСОБА_2 ; допускається улаштування та експлуатація тимчасових електромереж.

Виявлені порушення, як стверджує позивач, зумовлені відсутністю у відповідача необхідної системи заходів для уникнення виникнення пожежі, її гасіння та швидкого реагування у разі її виникнення.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва (суддя Аблов Є. В.) від 31 січня 2017 року відкрито скорочене провадження в адміністративній справі.

Відповідач позов не визнав подавши письмові заперечення, у яких закцентував на передчасності заявлених позовних вимог, позаяк за результатом контрольного заходу було винесено припис від 28 грудня 2016 року, проте до спливу строку виконання його вимог (20 січня 2017 року) позивач звернувся з цим позовом до суду. Водночас, відповідачем викладено спростування виявлених у сфері пожежної та техногенної безпеки порушень, включаючи й ті, які безпосередньо визначені позивачем у позові підставою для звернення до суду щодо застосування заходів реагування.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва (суддя Аблов Є. В.) від 30 березня 2017 року зупинено провадження у цій справі до набрання законної сили рішенням у справі № 826/3132/17.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва (суддя Аблов Є. В.) від 04 вересня 2018 року поновлено провадження у цій справі.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 07 грудня 2019 року справу прийнято до розгляду суддею Окружного адміністративного суду міста Києва Костенко Д. А. і постановлено провести розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін.

Ухвалою Житомирського окружного адміністративного суду від 31 березня 2025 року справу № 826/1007/17 прийнято до провадження Житомирського окружного адміністративного суду й запропоновано учасникам справи, зокрема, протягом 10 (десяти) днів з моменту отримання цієї ухвали, подати суду додаткові пояснення по суті спору.

Ухвалою суду від 16 квітня 2026 року суд перейшов до розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження у судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін 06 травня 2026 року.

У судове засідання з`явилась представниця відповідача.

Представник позивача до суду не прибув; 05 травня 2026 року до суду надійшла заява про розгляд справи за відсутності представника, у якій Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві з посиланням на подання у цій справі достатніх для розгляду справи по суті документів та пояснень, просить розглянути справу без участі представника позивача.

Враховуючи положення частини першої статті 205 Кодексу адміністративного судочинства України (надалі - КАС України), заслухавши думку представниці відповідача, суд ухвалив розглянути справу за відсутності представника позивача.

Вирішуючи спір у цій справі суд враховує таке.

11 квітня 2025 року до суду через підсистему "Електронний суд" відповідач подав додаткові пояснення, у яких, насамперед, зауважує на передчасності заявлених позовних вимог всупереч відведеному терміну (до 20 січня 2017 року) усунення порушень вимог законодавства у сферах пожежної, техногенної безпеки, цивільного захисту за приписом від 28 грудня 2016 року № 444, позаяк відповідачем було усунуто у повному обсязі усі залежні від відповідача порушення у сфері техногенної та пожежної безпеки. Що ж до порушень за пунктами 1, 2, 8 та 27 припису № 444, то такі, як стверджує відповідач, стосуються конструкції будівлі: сходи, коридори, ширина сходових площадок, натомість будівля споруджена до 1990 року та придбана відповідачем у 2013 році й при цьому обґрунтування щодо порушення норм ДБН (щодо пожежної безпеки) на момент прийняття в експлуатацію будинку, і які існують і в сучасних ДБН, позивач не наводить. При цьому відповідач наголошує на невідповідності посилань позивача у заявленому позові на ДБН "Громадські будинки та споруди", "Пожежна безпека об`єктів будівництва" 2016 року, оскільки ці норми є застосовними у разі проектування нових і реконструкції існуючих будинків, споруд та комплексів громадського призначення.

Відповідач акцентує на вжитих заходах протипожежної безпеки: у дев`ятиповерховій адміністративній будівлі змонтовано спеціальну систему димовидалення, забезпечено первинними засобами пожежогасіння, укладено договір по спостереженню за спрацюванням засобів пожежної сигналізації та технічним обслуговуванням систем пожежної сигналізації, проведено навчання персоналу з питань пожежної безпеки є в наявності пожежні гідранти.

Наполягає, що викладені у позові порушення ТОВ "ЦМК 103" вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки не створюють реальну загрозу життю та здоров`ю людей (персоналу підприємства і особам, які будуть здійснювати гасіння виниклої пожежі), та усунення цих порушень не вимагає вжиття заходів реагування у вигляді повного припинення експлуатації приміщень.

Позивачем у відповідь подано письмові пояснення, у яких зазначено про те, що згідно з актом планової перевірки (об`єкт за адресою: м. Київ, просп. Відрадний, 103) від 21 грудня 2016 року № 957 було зафіксовано 60 (шістдесят) порушень, які несуть загрозу життю та здоров`ю громадян, що слугувало підставою для звернення до суду з цим позовом.

За зверненням ТОВ "ЦМК 103" Головним управлінням проведено позаплановий захід державного нагляду (контролю), за результатом якого складено акт від 12 червня 2018 року № 167, згідно з яким підтверджено 18 (вісімнадцять) порушень, які продовжують створювати реальну загрозу життю та здоров`ю людей.

Також позивач додає про те, що 30 листопада 2024 року на об`єкті перевірки в одноповерховій прибудові до одноповерхового гаража виникла пожежа з осередком займання на підлозі в місці прокладання електричного подовжувача, що, вочевидь, могло бути причиною пожежі згідно з висновком Солом`янського районного управління Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у місті Києві від 02 грудня 2024 року.

07 листопада 2025 року відповідач подав до суду через підсистему "Електронний суд" клопотання, зазначаючи про те, що ТОВ "ЦМС 103" звернулося до позивача із заявою про перевірку усунення порушень й 07 листопада 2025 року було складено акт № 28 про відсутність порушень законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки. Тобто відповідач усунув усі зафіксовані порушення.

19 листопада 2025 року до суду надійшла заява позивача, у якій він просить з метою належного документального підтвердження встановлених обставин долучити до матеріалів справи копію акта перевірки від 07 листопада 2025 року № 28, в якому зафіксовано відсутність порушень (17 арк.).

Також 09 грудня 2025 року до суду надійшли письмові пояснення позивача, у яких у доповнення до попередньо поданих, Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у місті Києві зазначає про те, що на момент проведення останньої перевірки (07 листопада 2025 року) усі порушення, які були зафіксовані в акті від 21 грудня 2016 року № 957 та слугували підставою для звернення до суду, є усунутими у повному обсязі. Ці обставини позивач просить урахувати під час подальшого судового розгляду.

Визначаючись щодо заявлених позовних вимог у цій справі суд виходить з того, що обов`язковою умовою надання правового захисту судом є наявність відповідного порушення прав, свобод або інтересів особи, яке має бути реальним, стосуватися (зачіпати) зазвичай індивідуально виражені права чи інтереси особи, яка стверджує про їх порушення. Це висновується із того, що ухвалення судового рішення в публічно-правовому спорі про задоволення позову спрямоване на те, щоб відновити права, свободи чи інтереси особи - позивача, за захистом яких він звернувся до суду.

У постанові Верховного Суду від 13 квітня 2022 року у справі № 620/3527/20 зазначено, що в контексті завдань адміністративного судочинства (статті 2 КАС України) звернення до суду є способом захисту порушених прав, свобод або законних інтересів позивача. Тому особа повинна довести (а суд - встановити), що їй належать права, свободи або законні інтереси, за захистом яких вона звернулася до суду. Права, свободи та законні інтереси, які належать конкретній особі (особам) є предметом судового захисту. Заінтересованість повинна мати правовий характер, який виявляється в тому, що рішення суду повинно мати правові наслідки для позивача.

Законний інтерес може бути захищено судом, якщо позивач вважає, що його законний інтерес, за захистом якого він звернувся до суду: а) порушено (щодо протиправних діянь, які мали місце і припинилися) або б) порушується (щодо протиправних діянь, які тривають); або в) створюються перешкоди для його реалізації (щодо протиправних діянь, які тривають і є перешкодами для реалізації права в теперішньому або в майбутньому часі) або г) мають місце інші ущемлення законних інтересів.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 16 листопада 2023 року у справі № 990/131/22 наголосила на тому, що обов`язковою умовою надання правового захисту судом є об`єктивна наявність відповідного порушення права або законного інтересу на момент звернення до суду, тобто негативні для особи наслідки у вигляді невизнання, обмеження або перешкоджання у реалізації її реальних прав, свобод або інтересів, які настають внаслідок протиправних дій або рішень. Якщо ж таке право порушеним не є, то, відповідно, воно не може бути захищеним (поновленим) судом, а тому відсутність порушеного права є підставою для відмови у задоволенні адміністративного позову (постанова Великої Палати Верховного Суду від 19 березня 2019 року у справі № 826/16994/15).

Верховний Суд наголошував, що обраний спосіб захисту має безпосередньо втілювати мету, якої прагне досягти суб`єкт захисту, тобто мати наслідком повне припинення порушення його прав та охоронюваних законом інтересів.

Актом за результатом проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки ТОВ "ЦМК 103" від 07 листопада 2025 року № 28 у розділі "Опис виявлених порушень" відмічено "відсутність порушень вимог законодавства", а позивачем підтверджено зокрема й те, що усі ті порушення пожежної та техногенної безпеки, які відображені у Акті перевірки від 21 грудня 2016 року № 957 та слугували підставою для ініціювання відповідних заходів реагування у позові, натепер усунуті відповідачем.

За таких обставин, суд зазначає, що оскільки наслідком розв`язання публічно-правового спору по суті має бути захист порушеного суб`єктивного права (інтересу) позивача, а виявлені проведеним у 2016 році контрольним заходом порушення законодавства у сфері пожежної та техногенної безпеки усунуті відповідачем, що підтверджено та не заперечується позивачем та який, як видається із поданих суду додаткових пояснень, не наполягає на застосуванні ініційованих у 2017 році заходів реагування у вигляді повного зупинення експлуатації приміщень за адресою: просп. Відрадний, 103 у Солом`янському районі у м. Києві, відповідно, матеріально-правовий інтерес, власне, публічний інтерес позивача, що потребує судового захисту, наразі відсутній.

Відсутність порушеного права/інтересу чи невідповідність обраного позивачем способу його захисту у визначений законодавством спосіб, встановлюється при розгляді справи по суті, та є самостійною та достатньою підставою для прийняття судом рішення про відмову в позові.

Таким чином, перевіривши юридичну та фактичну обґрунтованість позовних вимог, суд доходить висновку про відсутність підстав для задоволення позову.

Відповідно до положень статті 139 КАС України підстави для розподілу судових витрат відсутні.

Керуючись статтями 139, 227, 241-243, 246, 250 КАС України, суд -

вирішив:

Відмовити у позові Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у місті Києві (вул. Володимирська, буд. 13, м. Київ, 01601, ) до Товариства з обмеженою відповідальністю "Цілісний майновий комплекс 103" (вул. Дніпровська Набережна, 19-А, м. Київ, 02081, ) про застосування заходів реагування.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасники справи, особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право подати до Шостого апеляційного адміністративного суду апеляційну скаргу на рішення суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Суддя О.Г. Приходько

Повне судове рішення складене 12 травня 2026 року.

12.05.26