Справа № 640/13822/20
Суддя: Кочанова П.В.
Дата ухвалення: 2026-05-12 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позову без розгляду

12 травня 2026 року Справа № 640/13822/20

Київський окружний адміністративний суд у складі головуючої судді Кочанової П.В., за участю секретаря Хадєєвої А.Є., розглянувши у судовому засіданні адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Будівельний Холдинг «Шевченківський» до Головного управління ДПС у місті Києві, як відокремленого підрозділу ДПС України, про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень,-

за участі представників сторін:

представник позивача - не з`явився

представник відповідача Засімчук А.О.

ВСТАНОВИВ:

У червні 2020 року Товариство з обмеженою відповідальністю «Будівельний Холдинг «Шевченківський» (далі також - позивач, Товариство) звернулось до суду з позовом до Головного управління ДПС у м. Києві (далі також - відповідач, контролюючий орган), в якому просило визнати протиправними та скасувати податкові повідомлення-рішення від 23.12.2019:

- №, яким ТОВ «БХ «Шевченківський» у зв`язку з порушеннями пунктів 44.1, 44.2, 44.6 статті 44, пункту 85.2 статті 85, підпункту 134.1.1 пункту 134.1 статті 134, пункту 135.1 статті 135, пункту 138.2, підпункту 138.3.1 пункту 138.3 статті 138 Податкового кодексу України (далі також - ПК України) збільшено суму грошового зобов`язання з податку на прибуток приватних підприємств на 1745460,00 грн (за основним платежем - 1396368,00 грн, за штрафними санкціями - 349092,00 грн);

- №, яким позивачеві у зв`язку з порушеннями пунктів 198.2, 198.3, 198.6 статті 198 ПК України збільшено суму грошового зобов`язання з податку на додану вартість на 723377,00 грн (за основним платежем - 578702,00 грн, за штрафними санкціями - 144675 грн);

- №, яким Товариству у зв`язку з порушеннями підпункту 168.1.1 пункту 168.1 статті 168 з урахуванням підпункту «е» підпункту 161.2.17 пункту 164.2 статті 164, пункту 164.5 статті 164, пункту 171.2 «а» статті 171 Податкового кодексу України збільшено суму грошового зобов`язання з податків та зборів, у тому числі з податку на доходи фізичних осіб, на 190952,41 грн (за основним платежем - 114128,30 грн, за штрафними санкціями - 760824,11 грн);

- №, яким ТОВ «БХ «Шевченківський» у зв`язку з порушеннями підпункту 168.1.1 пункту 168.1 статті 168, підпункту 168.4.4 пункту 168.4 статті 168 Податкового кодексу України збільшено суму грошового зобов`язання з податків та зборів, у тому числі з військового збору, на 13048,55 грн (за основним платежем 7798,85 грн, за штрафними санкціями 5249,70 грн).

Рішенням Окружного адміністративного суду м. Києва від 29.09.2021, залишеним без змін Постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 20.07.2022, позов задоволено частково. Визнано протиправним та скасовано податкові повідомлення-рішення Головного управління ДПС у м. Києві від 23.12.2019 №, № та №. В іншій частині позовних вимог відмовлено.

Постановою Верховного Суду від 13.06.2024 року касаційну скаргу Головного управління ДПС у м. Києві, як відокремленого підрозділу ДПС України, задоволено частково. Рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 29 вересня 2021 року та постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 20 липня 2022 року у справі №640/13822/20 скасовано в частині позовних вимог про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення від 23.12.2019 №, а справу в цій частині направлено на новий розгляд до суду першої інстанції. В іншій частині рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 29 вересня 2021 року та постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 20 липня 2022 року у справі №640/13822/20 залишено без змін.

Матеріали справи отримані Київським окружним адміністративним судом та протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями, справу розподілено судді Кочановій П.В.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 5 липня 2024 року, суддею Кочановою П.В. прийнято до провадження адміністративну справу, призначено її розгляд в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін та проведення судового засідання за наявними у справі матеріалами.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 6 лютого 2026 року, призначено справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Будівельний Холдинг «Шевченківський» до Головного управління ДПС у місті Києві, як відокремленого підрозділу ДПС України, про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень до розгляду по суті у судовому засіданні, на 3 березня 2026 року о 10:00 годині.

Ухвалу Київського окружного адміністративного суду від 6 лютого 2026 року направлено засобами поштового зв`язку на адресу позивача, яка зазначена в позовній заяві, та повернутий конверт до суду з відміткою поштової служби «за закінченням терміну зберігання».

У судове засідання, призначене на 3 березня 2026 року позивач не з`явився, причини такої неявки суду не повідомив. У зв`язку із неявкою позивача у судове засідання без поважних причин та не повідомлення про причини неявки, розгляд адміністративної справи судом відкладено на 07 квітня 2026 року о 10:30 годині.

Повістку про виклик до суду на 7 квітня 2026 року о 10:30 годині направлено засобами поштового зв`язку на адресу позивача, яка зазначена в позовній заяві, та повернутий конверт до суду з відміткою поштової служби «за закінченням терміну зберігання».

У судове засідання, призначене на 7 квітня 2026 року о 10:30 годині позивач повторно не з`явився, причини чергової неявки позивача суду невідомі. У зв`язку із неявкою позивача у судове засідання без поважних причин та не повідомлення про причини неявки розгляд адміністративної справи судом відкладено на 12 травня 2026 року о 09:30 годині.

Повістку про виклик до суду на 12 травня 2026 року о 09:30 годині направлено засобами поштового зв`язку на адресу позивача, яка зазначена в позовній заяві, та повернутий конверт до суду з відміткою поштової служби «за закінченням терміну зберігання».

У судове засідання, призначене на 12 травня 2026 року о 09:30 годині з`явився представник відповідача, позивач не з`явився, причини чергової неявки позивача суду невідомі.

Разом з тим, у судовому засіданні представником відповідача заявлено клопотання про залишення позовної заяви без розгляду, обгрунтовуючи таке неявкою позивача в судове засідання без поважних причин та неповідомлення ним про причини неявки.

Розглянувши клопотання представника Головного управління ДПС у місті Києві, як відокремленого підрозділу ДПС України, дослідивши матеріали справи, суд зазначає наступне.

Відповідно до частини другої статті 55 Конституції України кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.

Передбачене пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) право особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондується з обов`язком добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження (пункт 35 рішення Європейського суду з прав людини від 07 липня 1989 року у справі "Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії" "Union Alimentaria Sanders S.A. v. Spain").

Отже, у дотриманні стандартів доступу до суду, передбачених пунктом 1 статті 6 Конвенції, важливе значення має добросовісна поведінка позивача та його представника.

Згідно з частиною другою статті 44 Кодексу адміністративного судочинства України учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Відповідно до норми частини першої статті 45 КАС України зловживання процесуальними правами не допускається.

Суд зазначає, що будучи ініціатором судового розгляду справи, позивач в першу чергу має активно, не зловживаючи, використовувати власні процесуальні права, тобто здійснювати їх з метою, з якою такі права були надані. При цьому, визначальними процесуальними обов`язками позивача є забезпечення представництва власних інтересів при розгляді адміністративної справи, дотримання процесуальних строків.

Слід також враховувати правову позицію Європейського суду з прав людини, зокрема, у справі "Пономарьов проти України", згідно з якою сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Отже, ініціювавши судовий розгляд справи, позивач насамперед повинен активно використовувати визначені законом процесуальні права, здійснювати їх з метою, з якою такі права надано. Реалізація особою процесуальних прав невіддільна від виконання нею процесуального обов`язку щодо сприяння встановленню в судовому процесі дійсних обставин у справі з метою отримання правосудного судового рішення.

Наслідки неявки в судове засідання учасника справи визначені статтею 205 КАС України.

Так, відповідно до вимог частини першої статті 205 КАС України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи, за умови що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Згідно з пунктами 1-2 частини третьої цієї статті, якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі: неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки; повторної неявки в судове засідання учасника справи (його представника), незалежно від причин неявки.

Частиною п`ятою статті 205 КАС України передбачено, що у разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду, якщо неявка перешкоджає розгляду справи. Якщо відповідач наполягає на розгляді справи по суті, справа розглядається на підставі наявних у ній доказів. До позивача, який не є суб`єктом владних повноважень, положення цієї частини застосовуються лише у разі повторної неявки.

Приписи статті 205 КАС України є певною формою реалізації гарантій особи на звернення до суду за захистом свого порушеного права чи обмеження свобод. У них презюмується, що кожен, хто звертається до суду за захистом свого права, відповідно до принципів верховенства права, рівності усіх учасників судового процесу перед законом і судом, гласності і відкритості судового процесу, змагальності сторін, диспозитивності та офіційного з`ясування всіх обставин у справі буде активним учасником судового провадження, зможе безпосередньо чи опосередковано через свого представника отримати судовий захист свого права.

Правила цієї статті встановлюють умови та підстави, спрямовані на те, щоб учасники судового процесу й, зокрема, суд не могли свавільно обмежити право особи на судовий розгляд справи по суті заявлених вимог через ухвалення будь-якого виду судового рішення, що припинить провадження у справі. Водночас правила цієї статті встановлюють наслідки та умови, які можуть настати для особи, яка не дотримується правил (процесу) судового провадження.

Частина п`ята статті 205 КАС України сформульована таким чином, що дає суду можливість залишити позовну заяву без розгляду, що має вигляд застосування до особи, яка ініціювала позовне провадження, своєрідної форми відповідальності за дії, пов`язані з неявкою на засідання суду.

Аналогічний правовий висновок викладений у постановах Великої Палати Верховного Суду від 16.11.2023 у справі № 9901/221/21, від 20.07.2023 у справі № 9901/439/21 та від 10.10.2024 у справі №990/147/23.

Законодавче формулювання у частині п`ятій статті 205 КАС України "…якщо неявка перешкоджає розгляду справи" означає, що суд може розглянути позов по суті, однак не зобов`язаний цього робити. Це законодавче формулювання змістовно викладене у вигляді умови, яка в кожному конкретному випадку (правовій ситуації, казусові) повинна оцінюватися окремо в межах відповідних спірних правовідносин, які диктують її застосування.

Саме такий правовий висновок викладено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 24.10.2024 у справі №990/228/23.

Пунктом 4 частини першої статті 240 КАС України встановлено, що суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, якщо позивач не прибув (повторно не прибув, якщо він не є суб`єктом владних повноважень) у підготовче засідання чи у судове засідання без поважних причин або не повідомив про причини неявки, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності.

З огляду на викладене суд вважає, що неявки позивача та його представників в судові засідання перешкоджають повноцінному розгляду справи, оскільки позбавляють суд можливості встановити всі обставини справи, необхідні для вирішення спору.

З урахуванням викладеного, враховуючи, що позивач не прибув у судові засідання по справі, які були проведені 03.03.2026, 07.04.2026, 12.05.2026 без поважних причин, про дату, час і місце судового розгляду був сповіщений належним чином та завчасно, заяву про розгляд справи за відсутності представника позивача суду не подавав, суд дійшов висновку про наявність підстав для залишення позовної заяви без розгляду.

Аналогічний правовий висновок щодо необхідності залишення позову без розгляду у подібних ситуаціях викладено у численних судових рішеннях Верховного Суду, зокрема, ухвалах від 27.11.2023 у справі №9901/65/21, від 14.11.2023 у справі №990/89/23, від 21.09.2023 у справі №9901/143/21, постанові Великої Палати Верховного Суду від 21.09.2023 у справі

Із врахуванням неприбуття представника позивача у судове засідання, клопотання представника Головного управління ДПС у місті Києві, як відокремленого підрозділу ДПС України про залишення позову без розгляду, суд вважає за необхідне залишити цю позовну заяву без розгляду.

При цьому суд зазначає, що залишення заяви без розгляду не позбавляє позивача права повторно звернутись до суду з даною заявою.

Згідно із частиною 4 статті 240 КАС України особа, позовна заява якої залишена без розгляду, після усунення підстав, з яких заява була залишена без розгляду, має право звернутися до адміністративного суду в загальному порядку.

Враховуючи вищенаведене, позовна заява підлягає залишенню без розгляду.

З огляду на викладене, керуючись пунктом 5 частини 1 статті 240, статтями 243, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

У Х В А Л И В:

Клопотання представника Головного управління ДПС у місті Києві, як відокремленого підрозділу ДПС України про залишення позову без розгляду - задовольнити.

Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Будівельний Холдинг «Шевченківський» до Головного управління ДПС у місті Києві, як відокремленого підрозділу ДПС України, про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень - залишити без розгляду.

Копію даної ухвали видати (надіслати) всім учасникам справи, зокрема, шляхом направлення тексту ухвали електронною поштою, факсимільним повідомленням (факсом, телефаксом), телефонограмою.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення. Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або у судовому засіданні у разі неявки учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання.

Апеляційна скарга на ухвалу суду в частині залишення позову без розгляду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо у судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного тексту ухвали.

Суддя Кочанова П.В.