Справа № 200/2088/26
Суддя: Гонтар А. Л.
Дата ухвалення: 2026-05-04 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Єдиний унікальний номер справи № 200/2088/26
Номер провадження 2-а/211/132/26
УХВАЛА

про залишення позову без руху

04 травня 2026 року суддя Довгинцівського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області Гонтар А.Л., розглянувши адміністративну позовну заяву ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 , третя особа: Бахмутський відділ державної виконавчої служби у Бахмутському районі Донецької області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Харків), про визнання протиправною та скасування постанови про накладення адміністративного стягнення,

ВСТАНОВИЛА:

20 березня 2026 року ОСОБА_1 звернувся до Донецького окружного адміністративного суду із позовом до ІНФОРМАЦІЯ_1 про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення. Крім цього, позивач просить суд поновити строк на звернення до суду, звільнити його від сплати судового збору або відстрочити його сплату у зв`язку з відкриттям виконавчого провадження та накладенням арешту на грошові кошти, що обумовлює його скрутне матеріальне становище, а також вжити заходів забезпечення позову - зупинити стягнення у виконавчому провадженні 80559433, відкритому на підставі оскаржуваної постанови, зупинити дію арешту коштів/рахунків та заборонити вчинення подальших виконавчих дій в межах вказаного виконавчого провадження.

Ухвалою Донецького окружного адміністративного суду від 30 березня 2026 року адміністративну справу №200/2088/26 за позовом ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 , третя особа: Бахмутський відділ державної виконавчої служби у Бахмутському районі Донецької області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Харків), про визнання протиправною та скасування постанови про накладення адміністративного стягнення, передано до Довгинцівського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області за підсудністю.

Згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями, адміністративна справа передана в провадження судді Гонтар А.Л.

Ознайомившись з матеріалами справи, суддя встановила таке.

Відповідно до ч.1, 2 КАС України, суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи:

1) подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність;

2) має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником);

3) відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу;

4) належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності;

5) позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними);

6) немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Суддя відкриває провадження в адміністративній справі на підставі позовної заяви, якщо відсутні підстави для залишення позовної заяви без руху, її повернення чи відмови у відкритті провадження у справі.

Позивач у позовній заяві просить суд визнати протиправною та скасувати постанову ІНФОРМАЦІЯ_1 №768 від 15.10.2025 про притягнення його до адміністративної відповідальності за ст.210 КУпАП.

Відповідно до пункту 2 частини першої статті 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень.

Положеннями частин першої, другої статті 122 КАС України визначено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Отже, приписи процесуального закону пов`язують початок перебігу строку звернення до суду або з дня, коли особа дізналася про порушення своїх прав, свобод чи інтересів, або з дня, коли особа могла дізнатися їх порушення.

Частиною другою статті 286 КАС України встановлено, що позовну заяву щодо оскарження рішень суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності може бути подано протягом десяти днів з дня ухвалення відповідного рішення (постанови), а щодо рішень (постанов) по справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, у тому числі зафіксовані в автоматичному режимі, - протягом десяти днів з дня вручення такого рішення (постанови).

Згідно із частиною шостою статті 161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Тобто, строк звернення до адміністративного суду може бути поновлений лише за наявності поважних підстав, наявність яких підтверджена відповідними доказами.

Оскаржувану постанову №768 за справою про адміністративне правопорушення за статтею 210 КУпАП винесено 15 жовтня 2025 року. Таким чином, десятиденний строк на оскарження такої постанови тривав до 25 жовтня 2025 року (включно).

Як вбачається з матеріалів справи, 19 березня 2026 року на підставі постанови ІНФОРМАЦІЯ_1 №768 від 15.10.2025 відкрито виконавче провадження №80559433 (а.с.7)

Позов подано до Донецького окружного адміністративного суду 20 березня 2026 року засобами підсистеми «Електронний суд», тобто з пропуском встановленого статтею 286 КАС України 10-денного строку звернення до суду з відповідної заявою на майже 5 місяців.

Адміністративний позов містить клопотання про поновлення строку на звернення до суду. Так, ОСОБА_1 не додає до позовної заяви копії оскаржуваної постанови, однак зазначає, що на момент оформлення матеріалів про притягнення його до адміністративної відповідальності він перебував в приміщенні ІНФОРМАЦІЯ_1 та був ознайомлений з постановою і строками її оскарження. Зазначає, що перебував у стресові і напруженій обстановці після доставлення його працівниками поліції до ІНФОРМАЦІЯ_1 , що не дало можливості спокійно та усвідомлено оцінити правові наслідки підписання документів, а перебування в місті Дружківка Донецької області за умов воєнного стану та небезпеки в регіоні ускладнило можливості звернення за правовою допомогою та оскарження постанови. У зв`язку з цим просить суд поновити строк звернення до суду для оскарження постанови.

Суд враховує, що питання, пов`язані з оцінкою поважності причин пропуску строку звернення до адміністративного суду, неодноразово вирішувалось й Великою Палатою Верховного Суду, зокрема, у постанові від 27 травня 2020 року у справі № 9901/546/19, де вказано на те, що поважними причинами пропуску строку звернення до суду визнаються лише ті обставини, які були об`єктивно непереборними, тобто не залежали від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені відповідними та належними доказами.

Тобто, строк звернення до адміністративного суду може бути поновлений лише за наявності поважних підстав, наявність яких підтверджена відповідними доказами.

Оцінюючи доводи позивача щодо неможливості звернення до суду у встановлений строк, суд бере до уваги, що ОСОБА_1 був присутній при складені постанови, а незнання наслідків притягнення до адміністративної відповідальності не є поважною причиною пропуску строку оскарження постанови. Також позивач не надав до суду документів, які б підтверджували факт звернення за правовою допомогою чи зміну місця проживання на більш безпечний регіон, як обставини, якими він обґрунтову. неможливість звернення до суду в строк.

Згідно зі статтею 68 Конституції України незнання законів не звільняє від юридичної відповідальності.

Позиція позивача фактично зводиться до того, що лише власна недбалість, відсутність реальних дій щодо захисту свого права та незнання закону призвели до наслідків, які згідно ст. 68 Конституції України, принципам змагальності та диспозитивності є виключно особистою відповідальністю позивача.

Враховуючи викладене, строк на звернення до суду з цим позовом не може бути поновлено з тих підстав, які зазначені у позовній заяві, за відсутності відповідних доказів обставин, на які посилається позивач.

Відповідно до частини першої статті 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

З огляду на викладене, з урахуванням визнання судом підстав для поновлення пропущеного строку неповажними у зв`язку із необґрунтованістю, наявні підстави для залишення позову без руху та надання позивачеві можливості в строк не більш як десять днів з часу отримання позивачем копії ухвали, подати до суду заяву, в якій вказати інші підстави для поновлення строку, долучивши докази на підтвердження поважності причин такого пропуску.

Відповідно до пункту 8 частини п`ятої статті 160 КАС України в позовній заяві зазначаються перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності), зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

Згідно із частиною четвертою статті 161 КАС України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Всупереч вказаним вимогам законодавства позивачем до матеріалів адміністративного позову не долучено копії оскаржуваної постанови №768 від 15.10.2025, обґрунтованого клопотання про витребування доказів також не заявлено.

Також прохальна частина адміністративного позову містить клопотання про зупинення стягнення у виконавчому провадженні №80559433, відкритому на підставі постанови №768 від 15.10.2025 про стягнення з ОСОБА_1 штрафу у розмірі 34 000,00 грн.

Суд враховує, що відповідно до частини першої, другої статті 150 КАС України суд за заявою учасника справи або з власної ініціативи має право вжити визначені цією статтею заходи забезпечення позову.

Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо: невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду; або очевидними є ознаки протиправності рішення, дії чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень, та порушення прав, свобод або інтересів особи, яка звернулася до суду, таким рішенням, дією або бездіяльністю.

Види заходів забезпечення позову в адміністративній справі передбачено частиною першою статті 151 КАС України.

Суд звертає увагу позивача, що вимоги до форми та змісту заяви про забезпечення позову встановлено статтею 152 КАС України.

Таким чином, якщо сформульована позивачем вимога про зупинення стягнення у виконавчому провадженні на підставі оскаржуваної постанови, є обраним позивачем заходом забезпечення позову, то відповідну обґрунтовану заяву про забезпечення позову слід оформити відповідно до вимог статті 152 КАС України та подати до суду з урахуванням вимог статті 153 КАС України.

Також суд вважає за необхідне наголосити, що до заяви про забезпечення позову також додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору врегульовано Законом України від 08 липня 2011 року № 3674-VI «Про судовий збір» (із змінами та доповненнями).

Відповідно до частини першої статті 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до статті 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2026 рік» у 2026 році прожитковий мінімум працездатних осіб з 1 січня 2026 року становить 3 328,00 гривень.

Відповідно до підпункту 6 пункту 3 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до адміністративного суду заяви про забезпечення доказів або позову, заяви про видачу виконавчого документа на підставі рішення іноземного суду, заяви про зміну чи встановлення способу, порядку і строку виконання судового рішення судовий збір становить 0,3 розміру прожитого мінімуму для працездатних осіб.

З аналізу вищезазначених норм вбачається, що за подання заяви про забезпечення позовної заяви позивачу необхідно було надати до суду докази сплати судового збору в розмірі 998,40 грн.

За змістом частин першої, другої статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статями 160, 161 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Виходячи з наведеного вище, адміністративний позов ОСОБА_1 про скасування постанови в справі про адміністративне правопорушення не відповідає вимогам, встановленим статтею 161 КАС України, а тому його слід залишити без руху.

У разі невиконання вимог цієї ухвали адміністративний позов, згідно із вимогами пункту першого частини четвертої статті 169 КАС України, буде повернуто позивачеві.

На підставі викладеного, керуючись статтями 2, 5, 160, 161, 169, 171, 242, 243, 248, 286 КАС України,

УХВАЛИЛА:

Визнати причини пропуску строку звернення до суду з адміністративним позовом - неповажними.

Адміністративний позов ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 , третя особа: Бахмутський відділ державної виконавчої служби у Бахмутському районі Донецької області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Харків), про визнання протиправною та скасування постанови про накладення адміністративного стягнення - залишити без руху, надавши десятиденний строк з дня отримання позивачем зазначеної ухвали для усунення недоліків.

Відповідно до ч.3 ст.169 КАС України, якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, вона вважається поданою у день первинного її подання до адміністративного суду та приймається до розгляду, про що суд постановляє ухвалу в порядку, встановленому статтею 171 цього Кодексу.

Відповідно до ч.6 ст.169 КАС України, копія ухвали про залишення позовної заяви без руху або про повернення позовної заяви надсилається особі, яка подала позовну заяву, не пізніше наступного дня після її постановлення. Копія позовної заяви залишається в суді.

Роз`яснити позивачу, що якщо недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, не будуть усунуті у встановлений судом строк, позовна заява буде повернута відповідно до пункту 1 частини 4 статті 169 КАС України.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя А.Л.Гонтар