Справа № 520/31506/25
Суддя: Мельников Р.В.
Дата ухвалення: 2026-05-12 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без розгляду

12 травня 2026 року Справа № 520/31506/25

Харківський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Мельникова Р.В., розглянувши в порядку письмового провадження заяву представника відповідача про залишення позовної заяви без розгляду у справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Науково-виробниче підприємство "Істок" (вул. Алчевських, буд. 19, літ. Б-2, оф. 5, м. Харків, Харківський р-н, Харківська обл., 61002 ) до Головного управління ДПС у Харківській області (вул. Григорія Сковороди, буд. 46, м. Харків, Харківська обл., Харківський р-н, 61057 ), Державної податкової служби України (пл. Львівська, буд. 8, м. Київ, 04053 ) про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Науково-виробниче підприємство "Істок" звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом, в якому просить суд:

- визнати протиправним та скасувати Рішення про відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН за № 12338288/37998006 від 10.01.2025 р. (ПН №9 від 29.11.2024);

- зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкову накладну ПН № 9 від 29.11.2024 року в ЄРПН за №12338288/37998006.

Ухвалою суду від 03.12.2025 прийнято адміністративний позов до розгляду та відкрито спрощене провадження в адміністративній справі.

Від представника Головного управління ДПС у Харківській області до суду надійшов відзив на позовну заяву разом з клопотанням про залишення позову без розгляду у зв`язку з пропущеними позивачем строками на звернення до суду.

Ухвалою суду від 07.04.2026 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження в адміністративній справі.

Від представника Головного управління ДПС у Харківській області до суду надійшов відзив на позовну заяву разом з клопотанням про залишення позову без розгляду у зв`язку з пропущеними позивачем строками на звернення до суду.

Адміністративну справу залишено без руху. Надано позивачу термін - десять календарних днів з дня отримання копії ухвали, для усунення недоліків позовної заяви, шляхом надання до суду заяви про поновлення пропущеного строку звернення до суду з належним обґрунтуванням поважності причин пропуску процесуального строку.

Представником позивача на виконання ухвали суду подано 15.04.2026 заяву про усунення недоліків. В обґрунтування поважності причин пропуску строку позивач виклад обставини, раніше зазначені у позовній заяві, а також долучено роздруківки статистик тривог та завданих збройною агресією російської федерації пошкоджень у м. Харкові, які також попередньо були долучені ним до матеріалів позовної заяви. Також представник позивача зазначив, що Торгово-промислова палата України листом від 28.02.2022 року №2024/02.07.1 засвідчила, що військова агресія російської федерації проти України є форс-мажорною обставиною (обставиною непереборної сили).

Суд дослідивши подані представником докази на підтвердження поважності пропуску процесуального строку зазначає таке.

Відповідно до ч. 1 ст. 121 Кодексу адміністративного судочинства України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Слід зазначити, що поважними причинами пропуску строку на звернення до суду можуть бути визнані лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій, які повинні бути підтверджені належними доказами. Отже, строк має бути пропущено виключно з поважних причин.

Статтею 44 КАС України передбачено обов`язок учасників справи добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки, зокрема виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки, а також виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом (пункти шостий, сьомий частини п`ятої цієї статті).

Згідно ч. 1 ст. 45 КАС України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.

Положеннями КАС України чітко окреслено характер процесуальної поведінки, який зобов`язує учасників справи діяти сумлінно, тобто проявляти добросовісне ставлення до наявних у них прав і здійснювати їх реалізацію таким чином, щоб забезпечити неухильне та своєчасне (без суттєвих затримок та зайвих зволікань) виконання своїх обов`язків, встановлених законом або судом, зокрема щодо дотримання строку звернення до суд.

Щодо доводів позивача про введення в країні воєнного стану, необхідно зауважити наступне, Указом Президента України від 24.02.2022 № 64/2022, у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України "Про правовий режим воєнного стану" введено в Україні воєнний стан із 05 год. 30 хв. 24.02.2022, який діє на теперішній час.

Відповідно до частини другої статті 9 Закону України "Про правовий режим воєнного стану" в умовах воєнного стану Кабінет Міністрів України, інші органи державної влади, військове командування, військові адміністрації, Верховна Рада Автономної Республіки Крим, Рада міністрів Автономної Республіки Крим, органи місцевого самоврядування здійснюють повноваження, надані їм Конституцією України, цим та іншими законами України.

Введення на території України воєнного стану не зупинило перебіг процесуальних строків звернення до суду. Питання поновлення процесуального строку у випадку його пропуску з причин, пов`язаних із запровадженням воєнного стану в Україні, вирішується в кожному конкретному випадку з урахуванням доводів, наведених у заяві про поновлення такого строку. Сам по собі факт запровадження воєнного стану в Україні не є підставою для поновлення процесуального строку. Такою підставою можуть бути обставини, що виникли внаслідок запровадження воєнного стану та унеможливили виконання учасником судового процесу процесуальних дій протягом установленого законом строку.

Аналогічні висновки містить постанова Великої Палати Верховного Суду від 10.11.2022 по справі № 990/115/22.

Питання поновлення строку на звернення до суду у випадку його пропуску з причин, пов`язаних із запровадженням воєнного стану в Україні, вирішується в кожному конкретному випадку, виходячи з доводів, наведених у заяві про поновлення такого строку. Однак, сам лише факт запровадження воєнного стану не може бути підставою для поновлення строку у всіх абсолютно випадках.

Як вбачається з матеріалів справи, контролюючим органом прийнято рішення про відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування № 9 від 29.11.2024 року в ЄРПН за № 12338288/37998006 від 10.01.2025.

Також, як вбачається з матеріалів справи та заяви контролюючого органу, позивач скористався правом адміністративного оскарження рішення про відмову та контролюючим органом 28.01.2025 прийнято рішення за результатом розгляду скарги №5289/37998006/2 від 28.01.2025. Разом з тим позивач звернувся до суду 01.12.2025, тобто з пропуском тримісячного строку на звернення до суду з позовом.

З наданих представником позивача документів не вбачається доказів існування обставин пов`язаних з особливостями військового стану, які мали б безпосередній негативний вплив на функціонування підприємства, в частині своєчасного звернення до суду за оскарженням рішення про відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН за № 12338288/37998006 від 10.01.2025.

Так, Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду в рамках справи № 640/20314/20 (постанова від 02.12.2021) досліджуючи питання щодо поважності причин пропуску процесуального строку зазначив, що причина пропуску строку звернення до суду може вважатися поважною, якщо вона відповідає одночасно усім таким умовам: 1) це обставина або кілька обставин, яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк; 2) це обставина, яка виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк; 3) ця причина виникла протягом строку, який пропущено; 4) ця обставина підтверджується належними і допустимими засобами доказування.

Тобто, поважними причинами можуть визнаватися лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій, при цьому такі обставини повинні бути підтверджені належним чином.

Правова позиція аналогічного змісту наведена у постанові Верховного Суду від 22.06.2021 у справі № 120/5780/20-а.

Посилання позивача на влучення російського дрону у цивільну будівлю по вулиці Алчевських м. Харків 13 жовтня 2025 року, заборона руху у суботу 27 вересня з 15.00 до 18.00, а також з 03 жовтня 2025 до 06 жовтня 2025 та 26 травня 2025 і 10 серпня 2025 руху транспорту по вул. Алчевських не пояснює причин неможливості звернення позивача до суду у період з 29.01.2025 до 30.04.2025.

Окрім того, щодо посилань позивача на лист Торгово-промислової палати України від 28.02.2022 року №2024/02.07.1 суд зазначає наступне.

Торгово-промисловою палатою України (ТПП) було оприлюднено Лист №2024/02.0 7.1 від 28.02.2022, яким засвідчено, що військова агресія Російської Федерації проти України є форс-мажорною обставиною, суд вказує на те, що пунктом 6 Регламенту засвідчення Торгово-промисловою палатою України (далі - ТПП) та регіональними торгово-промисловими палатами форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили), затвердженого Рішенням Президії ТПП України 18 грудня 2014 року №44(5) (далі - Регламент ТПП) визначено, що підставою для засвідчення форс-мажорних обставин є наявність однієї або більше форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили), перелічених у ст. 141 Закону України «Про торгово-промислові палати в Україні», а також визначених сторонами за договором, законодавчими, відомчими та/чи іншими нормативними актами, які вплинули на зобов`язання таким чином, що унеможливили його виконання у термін, передбачений відповідним договором, законодавчими та/чи іншими нормативними актами.

Згідно з Регламентом ТПП, форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили) засвідчуються за зверненням суб`єктів господарської дiяльностi по кожному окремому договору, виконання якого настало згідно з умовами договору i виконання якого стало неможливим через наявність зазначених обставин, шляхом видачу сертифікату ТПП України або регіональною торгово-промисловою палатою згідно з чинним законодавством та Регламентом.

ТПП України веде єдиний Реєстр сертифікатів, виданих ТПП України та регіональними ТПП (Реєстр сертифікатів), про засвідчення форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили) та Реєстр уповноважених осіб.

Торгово-промислова палата України листом від 28.02.2022 №2024/02.0-7.1 засвідчила форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили): військову агресію російської федерації проти України, що стало підставою введення воєнного стану з 24 лютого 2022 року строком на 30 діб, відповідно до Указу Президента України від 24.02.2022 «Про введення воєнного стану в Україні».

Згодом Указами Президента України строк дії воєнного стану в Україні продовжувався і діє на теперішній час.

Тобто, ТПП України листом повідомила «всіх, кого це стосується» про те, що з 24 лютого 2022 року зазначені обставини є надзвичайними, невідворотними та об`єктивними обставинами для суб`єктів господарської дiяльностi України. Але Регламентом ТПП лист не визначено таким документом як сертифікат, що засвідчує настання форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили), виданий ТПП України або регіональною торгово-промисловою палатою згідно з чинним законодавством, умовами договору (контракту, угоди тощо) та цим Регламентом.

Отже, лист ТПП України не є сертифікатом, що засвідчує настання форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили).

Верховний Суд у постанові від 07.06.2023 у справі №906/540/22 зазначив, що лист Торгово-промислової палати України від 28.02.2022 №2024/02.0-7.1 не є безумовною підставою вважати, що форс-мажорні обставини настали для всіх без виключення суб`єктів. Кожен суб`єкт, який в силу певних обставин не може виконати свої зобов`язання, має доводити наявність в нього форс-мажорних обставин.

На підставі вищезазначеного суд не приймає до уваги посилання позивача на Лист №2024/02.0-7.1 від 28.02.2022, яким засвідчено, що військова агресія російської федерації проти України є форс-мажорною обставиною (обставиною непереборної сили), як поважну підставу пропуску строку звернення до суду з адміністративним позовом ТОВ "Науково-виробниче підприємство "Істок".

Окрім того, позивач посилається на обставини, які мають місце по всій території України - повітряні тривоги, ракетні обстріли та перебої з електроенергією.

Щодо посилання позивача на довготривалі повітряні тривоги, то вони не можуть бути основною та поважною причиною для поновлення строку на подання позовної заяви, оскільки повітряні тривоги не мають постійного та безперервного характеру.

Щодо посилання позивача на відключення електроенергії, то ним не надано доказів того, що такі обставини постійно, тривало та систематично перешкоджали роботі протягом часу, відведеного для підготовки позовної заяви.

Аналогічна правова позиція висловлена Верховним судом в постанова від 22.01.2025 у справі №500/4406/24.

На підставі вищевикладеного, суд приходить до висновку, що викладені позивачем причини пропуску строку звернення до суду не доводять поважності підстав такого пропуску.

Відповідно положень частини 4 статті 123 КАС України, якщо після відкриття провадження у справі суд дійде висновку, що викладений в ухвалі про відкриття провадження у справі висновок суду про визнання поважними причин пропуску строку звернення до адміністративного суду був передчасним, і суд не знайде інших підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Дослідивши матеріали справи, та зважаючи що позивач звернувся до суду з даним позовом поза межами встановленого строку, а наведені у заяві підстави поважності причин пропуску строку звернення до суду не підтверджують неможливість позивача звернутися до суду з даним позовом у встановлений строк, суд приходить до висновку, що заява представника Головного управління ДПС у Харківській області підлягає задоволенню, а позовна заява підлягає залишенню без розгляду.

Керуючись ст. ст. 122, 123, 240, 248, 256, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

УХВАЛИВ:

Заяву представника Головного управління ДПС у Харківській області про залишення позовної заяви без розгляду - задовольнити.

Адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю "Науково-виробниче підприємство "Істок" (вул. Алчевських, буд. 19, літ. Б-2, оф. 5, м. Харків, Харківський р-н, Харківська обл., 61002 ) до Головного управління ДПС у Харківській області (вул. Григорія Сковороди, буд. 46, м. Харків, Харківська обл., Харківський р-н, 61057 ), Державної податкової служби України (пл. Львівська, буд. 8, м. Київ, 04053 ) про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії - залишити без розгляду.

Залишення позовної заяви без розгляду не позбавляє позивача права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя Мельников Р.В.