Справа № 160/23/26
Суддя: Бондар Марина Володимирівна
Дата ухвалення: 2026-05-15 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
15 травня 2026 рокуСправа №160/23/26
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Бондар М.В., розглянувши у спрощеному (письмовому) провадженні адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «ХІМЕФЕКТ» до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення,
Ухвалою суду від 23.01.2026 прийнято позовну заяву та призначено справу до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи в порядку статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України.
Дослідивши матеріали справи, з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтуються вимоги позову, оцінивши докази, що мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив такі обставини.
Між ТОВ «ХІМЕФЕКТ» (покупець) та компанією Zibo Taiji Industrial Enamel Co., Ltd Китай (продавець) 23.10.2023 укладено контракт №23/10-2023 (далі Контракт).
Згідно з пунктом 1.1. Контракту, продавець зобов`язується виготовити і поставити на умовах цього контракту та відповідно до «Правил тлумачення торгових термінів», розроблених Міжнародною Торговою Палатою (Інкотермс 2010), а покупець зобов`язується сплатити та прийняти товар: реактор емальований К HS code 847982 (open type) та реактор емальований F HS code 847982 (close type).
Відповідно до пункту 2.1. Контракту, ціна за одиницю товару визначається у доларах США та зазначена пункті 1.1. цього Контракту.
У відповідності до пункту 3.2. Контракту, платежі здійснюються таким чином:
- 30% від загальної вартості контракту (аванс) оплачується покупцем продавцю протягом трьох днів від дати отримання покупцем комерційного рахунку (попередній рахунок-фактура);
- 70% від загальної вартості Контракту оплачується покупцем протягом семи календарних днів після отримання гарантійного листа продавця про готовність товару до відвантаження перевізнику, призначеного покупцем, у зазначеному місці.
Згідно з пунктом 4.1. Контракту умови поставки товару відповідно до Інкотермс-2010: FOB Qingdao.
Пунктом 4.3. Контракту визначено, що датою поставки вважається дата передачі товару перевізнику, завантаженого на борт судна.
Судом встановлено, що на виконання умов зовнішньоекономічного контракту ТОВ «ХІМЕФЕКТ» у період з 23.10.2023 до 16.07.2025 перерахувало з валютного рахунку грошові кошти на користь нерезидента Zibo Taiji Industrial Enamel Co., Ltd (Китай) на загальну суму 52 000,00 доларів США (еквівалент 1 992 670,76 грн).
Згідно з відмітками митного органу, товар перетнув митний кордон України 02.08.2024, що підтверджується відтиском штампа «Під митним контролем», проставленим на міжнародній транспортній накладній №106372.
За наслідками проведеної перевірки ГУ ДПС у Дніпропетровській області складено акт від 30.07.2025 №3346/04-36-07-09/38985841 «Про результати документальної позапланової виїзної перевірки ТОВ «ХІМЕФЕКТ» з питань дотримання вимог валютного законодавства України при виконанні умов зовнішньоекономічного контракту від 23.10.2023 №23/10-2023 за період з 23.10.2023 по 16.07.2025».
У зазначеному акті встановлено, що на виконання умов контракту ТОВ «ХІМЕФЕКТ» у період з 23.10.2023 по 16.07.2025 перераховано з валютного рахунку грошові кошти на користь нерезидента Zibo Taiji Industrial Enamel Co., Ltd (Китай) на загальну суму 52 000,00 доларів США (еквівалент 1 992 670,76 грн).
Також в акті зазначено, що відповідно до частини 3 статті 13 Закону №2473-VIII та пункту 14-2 Постанови №18 граничний строк розрахунків за операціями з імпорту товарів становить 180 календарних днів.
Згідно з відмітками митного органу, товар перетнув митний кордон України 02.08.2024, що підтверджується відтиском штампа «Під митним контролем», проставленим на міжнародній транспортній накладній №106372.
Згідно з висновками, викладеними у акті перевірки, документальною позаплановою виїзною перевіркою ТОВ «ХІМЕФЕКТ» з питань дотриманням вимог валютного законодавства України встановлено порушення частини 3 статті 13 Закону №2473-VIІI, при виконанні умов зовнішньоекономічного контракту 23.10.2023 №23/10-2023 за період з 11.01.2021 до 17.01.2025, за що у відповідності до частини 5 статті 13 Закону №2473-VIІI нараховано пеню за порушення термінів розрахунків у сфері ЗЕД.
Не погоджуючись із висновками акту перевірки, позивачем подано заперечення до ГУ ДПС у Дніпропетровській області на вказаний акт.
Не погоджуючись із спірним податковим повідомленням-рішенням, ТОВ «ХІМЕФЕКТ» звернулось із відповідною скаргою до Державної податкової служби України.
Рішенням Державної податкової служби України про результати розгляду скарги від 26.11.2025 №33882/6/99-00-06-01-03-06 залишено скаргу позивача без задоволення, а спірне податкове повідомлення-рішення без змін.

Вважаючи оскаржуване податкове повідомлення-рішення протиправним, позивач звернувся до суду з цим позовом.

Надаючи правову оцінку відносинам, що виникли, суд виходить з такого.

Згідно з підпунктом 20.1.4 пункту 20.1 статті 20 ПК України, контролюючі органи, визначені підпунктом 41.1.1 пункту 41.1 статті 41 цього Кодексу, мають право проводити відповідно до законодавства перевірки і звірки платників податків (крім Національного банку України), у тому числі після проведення процедур митного контролю та/або митного оформлення.

Підпунктом 19-1.1.4 пункту 19-1.1 статті 19-1 ПК України, встановлено, що на контролюючі органи покладено функцію зі здійснення контролю за встановленими законом строками проведення розрахунків в іноземній валюті.

Правові засади здійснення валютних операцій, валютного регулювання та валютного нагляду, права та обов`язки суб`єктів валютних операцій і уповноважених установ та встановлює відповідальність за порушення ними валютного законодавства визначає Закон №2473-VIII.

Відповідно до абзацу 1 частини 1 статті 13 Закону №2473-VIII Національний банк України має право встановлювати граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів.

Згідно із частиною 3 статті 13 Закону № 2473-VIII, у разі встановлення Національним банком України граничного строку розрахунків за операціями резидентів з імпорту товарів їх поставка має здійснюватися у строки, зазначені в договорах, але не пізніше встановленого Національним банком України граничного строку розрахунків з дня здійснення авансового платежу (попередньої оплати).

Відповідно до частини 5 статті 13 Закону № 2473-VIII порушення резидентами строку розрахунків, встановленого згідно із цією статтею, тягне за собою нарахування пені за кожний день прострочення в розмірі 0,3 відсотка суми неодержаних грошових коштів за договором (вартості недопоставленого товару) у національній валюті (у разі здійснення розрахунків за зовнішньоекономічним договором (контрактом) у національній валюті) або в іноземній валюті, перерахованій у національну валюту за курсом Національного банку України, встановленим на день виникнення заборгованості. Загальний розмір нарахованої пені не може перевищувати суми неодержаних грошових коштів за договором (вартості недопоставленого товару).

Відповідно до частини 4 статті 13 Закону №2473-VIII за окремими операціями з експорту та імпорту товарів граничні строки розрахунків, встановлені Національним банком України, можуть бути подовжені центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері економічного розвитку, шляхом видачі висновку.

Центральний орган виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері економічного розвитку, приймає рішення про видачу чи відмову у видачі зазначеного висновку протягом десяти робочих днів з дня отримання відповідної заяви. Інформація про виданий висновок оприлюднюється на офіційному веб-сайті цього органу не пізніше наступного робочого дня після видачі висновку.

Центральний орган виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері економічного розвитку, протягом п`яти робочих днів з дня видачі висновку, зазначеного в абзаці першому цієї частини, інформує Національний банк України та центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, про видачу такого висновку.

Згідно з частиною 7 статті 13 Закону №2473-VIII у разі прийняття до розгляду судом, міжнародним комерційним арбітражем позовної заяви резидента про стягнення з нерезидента заборгованості, що виникла внаслідок недотримання нерезидентом строку, передбаченого зовнішньоекономічним договором (контрактом), або прийняття до провадження уповноваженим органом відповідної країни документа про стягнення такої заборгованості з боржника-нерезидента на користь резидента в позасудовому (досудовому) примусовому порядку строк, встановлений відповідно до цієї статті, зупиняється з дня прийняття до розгляду такої заяви (прийняття до провадження відповідного документа) і пеня за порушення строку в цей період не нараховується.

У разі ухвалення судом, міжнародним комерційним арбітражем рішення про відмову в позові повністю чи частково в частині майнових вимог або про відмову у відкритті провадження у справі чи про залишення позову без розгляду, а також у разі визнання документа про стягнення заборгованості з боржника-нерезидента таким, що не підлягає виконанню, недійсним, незаконним тощо та (або) закриття (припинення) провадження без зарахування грошових коштів на рахунки резидентів у банках України за таким документом строк, встановлений відповідно до цієї статті, поновлюється і пеня за його порушення нараховується за кожний день прострочення, включаючи період, на який цей строк було зупинено.

У разі ухвалення судом, міжнародним комерційним арбітражем рішення про задоволення позову сплаті підлягає лише пеня, нарахована до дня прийняття позовної заяви до розгляду судом, міжнародним комерційним арбітражем.

На підставі частини 6 статті 13 Закону №2473-VIII у разі якщо виконання договору, передбаченого частинами другою або третьою цієї статті, зупиняється у зв`язку з виникненням форс-мажорних обставин, перебіг строку розрахунків, установленого згідно з частиною першою цієї статті, та нарахування пені відповідно до частини п`ятої цієї статті зупиняється на весь період дії форс-мажорних обставин та поновлюється з дня, наступного за днем закінчення дії таких обставин.

Підтвердженням виникнення та закінчення дії форс-мажорних обставин є відповідна довідка уповноваженої організації (органу) країни розташування сторони зовнішньоекономічного договору (контракту) або третьої країни відповідно до умов цього договору (контракту).

Отже, порушення резидентами строку розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів тягне за собою нарахування пені. При цьому, саме на резидентів, а не на їх контрагентів покладений обов`язок із забезпечення фінансової дисципліни та своєчасного отримання відповідного блага (у формі грошових коштів та/або товару).

Правління Національного банку України постановою №5 від 02.01.2019 затвердило Положення про заходи захисту та визначення порядку здійснення окремих операцій в іноземній валюті (далі - Положення № 5).

Згідно із пунктом 21 розділу II Положення №5, граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів становлять 365 календарних днів.

Відповідно до пункту 14-2 постанови Правління Національного банку України від 24.02.2022 №18 "Про роботу банківської системи в період запровадження воєнного стану", (далі - Постанова №18), граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів становлять 180 календарних днів та застосовуються до операцій, здійснених з 05 квітня 2022.

Таким чином, до спірних правовідносин підлягає застосуванню пункт 14-2 Постанови №18, яким визначено, що граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів становлять 180 календарних днів.

Обґрунтовуючи неправомірність нарахування пені за порушення строків розрахунків, позивач зазначає, що затримка у поставці товару була зумовлена обставинами, які не залежали від його волі та перебували поза межами контролю сторін контракту.

Так, відповідно до інформаційного листа перевізника ТОВ «ЛАМАН ШИПІНГ» №432/480 від 07.05.2024, контейнер з товаром за контрактом від 23.10.2023 № 23/10-2023 надійшов до портової реєстрації 22.04.2024, після чого був завантажений на борт судна 27.04.2024. Водночас відправлення судна відбулося із затримкою на два календарних дні 29.04.2024, що було обумовлено військовими діями в Суецькому каналі та подальшим маршрутом судна через мис Доброї Надії, що збільшує транзитний час на 15-20 днів.

Крім того, позивач зазначає, що під час транспортування товару виникли об`єктивні ускладнення, пов`язані з безпековою ситуацією у районі Червоного моря та Суецького каналу. Зокрема, у зв`язку з військовими діями та загрозами для судноплавства перевізником було змінено маршрут перевезення, і судно було спрямовано в обхід через мис Доброї Надії. Такі обставини, за твердженням позивача, призвели до суттєвого збільшення строків транспортування вантажу між Азією та Європою та, відповідно, вплинули на строки виконання зовнішньоекономічного контракту.

Позивач також зазначає, що обставини, які вплинули на строки виконання контракту, мають характер форс-мажорних. Зокрема, атаки єменських хуситів на торговельні судна в Баб-ель-Мандебській протоці, за твердженням позивача, є загальновідомою та загальновизнаною обставиною непереборної сили у сфері морських перевезень.

Як зазначає позивач, такі дії створили небезпечні умови у стратегічно важливому регіоні судноплавства, що становили пряму загрозу життю екіпажів та збереженню вантажів. У зв`язку з цим судноплавні компанії були змушені змінювати маршрути перевезень та спрямовувати судна альтернативними, значно довшими шляхами. Це, у свою чергу, безпосередньо вплинуло на строки виконання міжнародних контрактів і, за твердженням позивача, унеможливило своєчасне виконання договірних зобов`язань у межах строків, визначених контрактом.

Суд зазначає, що матеріали справи не містять документів на підтвердження наявності підстав для ненарахування пені або зупинення нарахування пені відповідно до Закону №2473-VIII, а саме:

- висновків центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері економічного розвитку, на подовження граничних строків розрахунків, встановлених Національним банком України;

- позовних заяв резидента до суду, міжнародного комерційного арбітражу про стягнення з нерезидента заборгованості, що виникла внаслідок недотримання нерезидентом строку, передбаченого зовнішньоекономічним договором (контрактом), або документи про звернення до уповноваженого органу відповідної країни документа про стягнення такої заборгованості з боржника-нерезидента на користь резидента в позасудовому (досудовому) примусовому порядку;

- довідки уповноваженої організації (органу) країни розташування сторони зовнішньоекономічного договору (контракту) або третьої країни відповідно до умов цього договору (контракту) стосовно виникнення та закінчення дії форс-мажорних обставин, які стали причиною несвоєчасного виконання умов договору.

У свою чергу, відповідно до Закону №2473-VIII порушення резидентами термінів розрахунків в іноземній валюті при здійсненні експортно-імпортних операцій строків тягне за собою стягнення пені за кожний день прострочення виручки (вартості недопоставленого товару).

Обставини щодо наявності форс-мажору або непереборної сили у розумінні чинного законодавства позивачем не доведені належними та допустимими доказами.

Водночас, наданий позивачем інформаційний лист перевізника ТОВ «ЛАМАН ШИПІНГ» №432/480 від 07.05.2024 не може вважатися належним та допустимим доказом у розумінні чинного законодавства, оскільки не є документом, виданим уповноваженим органом або компетентною організацією, яка відповідно до вимог права засвідчує настання та тривалість форс-мажорних обставин. Такий лист має інформативний характер, не містить офіційного підтвердження форс-мажору та не може підтверджувати юридичний факт непереборної сили як підставу для звільнення від відповідальності або ненарахування пені.

Матеріали справи не містять жодних інших документів, виданих уповноваженими органами або компетентними установами, які підтверджують виникнення та дію обставин непереборної сили, що унеможливили своєчасне виконання зобов`язань за зовнішньоекономічним контрактом.

За таких обставин відсутні передбачені законом підстави для звільнення позивача від відповідальності, а відповідальність за порушення строків розрахунків підлягає застосуванню у загальному порядку, оскільки норми Закону №2473-VIII мають імперативний характер і передбачають нарахування пені за виявлені порушення.

Частиною першою статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України закріплено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Відповідно до приписів статті 90 Кодексу адміністративного судочинства України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку, що відповідач діяв у спосіб та у межах, передбачених чинним законодавством України, а спірне податкове повідомлення-рішення є правомірним та таким, що не підлягає скасуванню.

Таким чином, суд дійшов висновку, що вимоги позивача є такими, що задоволенню не підлягають.

Враховуючи відмову у задоволенні позову, розподіл судових витрат не здійснюється.

На підставі викладеного, керуючись статтями 241-246, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,

УХВАЛИВ:

У задоволенні позову Товариства з обмеженою відповідальністю «ХІМЕФЕКТ» (адреса: Донецьке шосе, 104, м. Дніпро, 49125; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України: 38985841) до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області (адреса: вул. Сімферопольська, 17-А, м. Дніпро, 49005; ідентифікаційний код ВП в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України: 44118658) про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення - відмовити.

Розподіл судових витрат не здійснювати.

Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в порядку та у строки, передбачені статтями 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя М.В. Бондар