Справа № 140/8269/25
Суддя: Курилець Андрій Романович
Дата ухвалення: 2026-05-13 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про продовження строку розгляду справи

13 травня 2026 рокуЛьвівСправа № 140/8269/25 пров. № А/857/37149/25

Восьмий апеляційний адміністративний суд в складі колегії суддів:

судді-доповідача -Курильця А. Р.
суддів -Кузьмича С. М.
Мікули О. І.

розглянувши в порядку письмового провадження питання про продовження строку розгляду адміністративної справи № 140/8269/25 за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління Держпродспоживслужби у Волинській області про визнання дії та бездіяльності протиправними, провадження в якій відкрито за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Волинського окружного адміністративного суду від 18 серпня 2025 року про повернення позовної заяви,

в с т а н о в и в:

В провадженні Восьмого апеляційного адміністративного суду перебуває справа № 140/8269/25 за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління Держпродспоживслужби у Волинській області про визнання дії та бездіяльності протиправними, провадження в якій відкрито за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Волинського окружного адміністративного суду від 18 серпня 2025 року про повернення позовної заяви.

Справу призначено до розгляду в порядку письмового провадження 26 січня 2026 року.

Частиною другою статті 6 КАС України передбачено, що суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

Закон України "Про судоустрій і статус суддів" встановлює, що правосуддя в Україні функціонує на засадах верховенства права відповідно до європейських стандартів та спрямоване на забезпечення права кожного на справедливий суд.

Відповідно до статті 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" суди застосовують як джерело права при розгляді справ положення Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та протоколів до неї, а також практику Європейського суду з прав людини та Європейської комісії з прав людини.

Відповідно до пункту 1 статті 6 Конвенції кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) неодноразово у своїх рішеннях указував на необхідність дотримання судами держав - учасниць Конвенції принципу розгляду справи судами впродовж розумного строку. Практика ЄСПЛ із цього питання є різноманітною й залежною від багатьох критеріїв, серед яких складність прави, поведінка заявника, судових та інших державних органів, важливість предмета розгляду та ступінь ризику терміну розгляду для заявника тощо (пункт 124 рішення у справі "Kudla v. Poland" заява N 30210/96, пункт 30 рішення у справі "Vernillo v. France" заява N 11889/85, пункт 45 рішення у справі "Frydlender v. France" заява N 30979/96, пункт 43 рішення у справі "Wierciszewska v. Poland" заява N 41431/98, пункт 23 рішення в справі "Capuano v. Italy" заява N 9381/81 та ін.).

Зокрема, у пункті 45 рішення у справі Frydlender v. France (заява N 30979/96) ЄСПЛ зробив висновок, згідно з яким "Договірні держави повинні організувати свої правові системи таким чином, щоб їх суди могли гарантувати кожному право на остаточне рішення протягом розумного строку при визначенні його цивільних прав та обов`язків.

Колегія суддів зазначає, що відповідно до статті 309 КАС України апеляційна скарга на рішення суду першої інстанції має бути розглянута протягом шістдесяти днів з дня постановлення ухвали про відкриття апеляційного провадження, а апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції - протягом тридцяти днів з дня постановлення ухвали про відкриття апеляційного провадження.

У виняткових випадках апеляційний суд за клопотанням сторони та з урахуванням особливостей розгляду справи може продовжити строк розгляду справи, але не більш як на п`ятнадцять днів, про що постановляє ухвалу.

У КАС України своєчасність розгляду справи означає дотримання встановлених процесуальним законом строків або дотримання "розумного строку", під яким розуміється найкоротший строк розгляду і вирішення адміністративної справи, достатній для надання своєчасного (без невиправданих зволікань) судового захисту порушених прав, свобод та інтересів у публічно-правових відносинах (пункт 11 частини першої статті 4 КАС України) або встановлений судом строк, який передбачає час, достатній, з урахуванням обставин справи, для вчинення процесуальної дії, та відповідає завданню адміністративного судочинства (стаття 119 КАС України).

Характерно, що КАС України прямо поняття "розумні строки" використовує чотири рази, зокрема в ст. 258 КАС України - суд розглядає справи за правилами спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів із дня відкриття провадження у справі.

Таким чином, у процесуальному законодавстві поняття "розумний строк" та "своєчасний розгляд" застосовуються у тотожному значенні, зокрема, у розумінні найкоротшого із строків, протягом якого можливо розглянути справу, повно та всебічно дослідити подані сторонами докази, прийняти законне та обґрунтоване рішення. Поняття "розумний строк" вживається не лише у відношенні до дій, що здійснюються судом (розгляд справи, врегулювання спору за участю судді), але й також для учасників справи (судові дебати, виконання рішення суб`єктом владних повноважень).

Зміст поняття "розумні строки" в адміністративному судочинстві охоплює собою такі аспекти: 1) розумний строк - це найкоротший з можливих строків розгляду й вирішення адміністративної справи, однак, такий строк не можна ототожнювати із швидким розглядом справи: тривалість розумних строків повинна бути найкоротшою, але достатньою для того, щоб справа була всебічно досліджена судом з наданням оцінки аргументам та доводам учасників справи, які ґрунтуються на поданих ними доказах; 2) на тривалість "розумного строку" мають вплив різні фактори, як об`єктивного (поведінка учасників справи, складність справи, необхідність залучення та дослідження додаткових доказів, завантаженість суду тощо), так і суб`єктивного характеру (поведінка судді та працівників апарату суду).

Отже, складовими елементами розумного строку є періоди (проміжки часу), протягом яких: 1) суд розглядає справу та приймає по ній рішення; 2) здійснює перегляд судового рішення в апеляційному або касаційному порядку, приймає остаточне рішення у справі; 3) остаточне судове рішення набуває законної сили та може бути звернено до виконання; 4) судове рішення виконується.

Пунктом 26 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень визначено, що ухвалення рішення в розумні строки відповідно до статті 6 Конвенції також можна вважати важливим елементом його якості. Проте, можливе виникнення суперечностей між швидкістю проведення процесу та іншими чинниками, пов`язаними з якістю, такими як право на справедливий розгляд справи, яке також гарантується статтею 6 Конвенції. Оскільки важливо забезпечувати соціальну гармонію та юридичну визначеність, то попри очевидну необхідність враховувати часовий елемент слід також зважати й на інші чинники. Консультативна рада європейських суддів згадала свій висновок № 6 (2004), у якому підкреслюється, що «якість» правосуддя не можна ототожнювати з простою «продуктивністю». Якісний підхід повинен також брати до уваги здатність судової системи відповідати вимогам, які до неї висуваються, з урахуванням загальних цілей системи, серед яких швидкість процесу є лише одним з елементів.

Розумним, зокрема, вважається строк, що є об`єктивно необхідним для виконання процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень та розгляду і вирішення справи з метою забезпечення своєчасного (без невиправданих зволікань) судового захисту.

Проте, можливе виникнення суперечностей між швидкістю проведення процесу та іншими чинниками, пов`язаними з якістю, такими як право на справедливий розгляд справи, яке також гарантується статтею 6 Конвенції. Оскільки важливо забезпечувати соціальну гармонію та юридичну визначеність, то попри очевидну необхідність враховувати часовий елемент слід також зважати й на інші чинники. Консультативна рада європейських суддів згадала свій висновок № 6 (2004), у якому підкреслюється, що «якість» правосуддя не можна ототожнювати з простою «продуктивністю».

Якісний підхід повинен також брати до уваги здатність судової системи відповідати вимогам, які до неї висуваються, з урахуванням загальних цілей системи, серед яких швидкість процесу є лише одним з елементів.

Колегія суддів зазначає, що вимогу стосовно розумності строку розгляду справи не можна ототожнити з вимогою швидкості розгляду справи, адже поспішний розгляд справи призведе до його поверховості, що не відповідатиме меті запровадження поняття "розумний строк".

КАС України диференціює тривалість строків (звернення до адміністративного суду, розгляду та вирішення справи, здійснення процесуальних дій тощо) залежно від категорії справи, її складності, кількості учасників справи та інших аспектів.

З посиланням на рішення ЄСПЛ Guincho v. Portugal" (заява N 8990/80), у якому підкреслено, що держави - учасниці Ради Європи зобов`язані організовувати свою правову систему таким чином, щоб забезпечити додержання положень пункту 1 статті 6 Конвенції та вимог щодо судового розгляду упродовж розумного строку, Конституційний Суд України в рішенні N 17-рп/2011 від 13 грудня 2011 року дійшов до висновку, що у процесуальних кодексах лише скорочено строки здійснення окремих процесуальних дій, а змісту та обсягу конституційного права на судовий захист і доступ до правосуддя не звужено. Відтак, наведені зміни не унеможливлюють ефективного розгляду судових справ, тому не суперечать Конституції України.

Також колегія суддів зазначає, що об`єктивними критеріями розумності строків в адміністративному судочинстві є: 1) розгляд та вирішення справи у строки, визначені законом; 2) розгляд та вирішення справи у найкоротші з можливих строків; 3) здійснення процесуальних дій та прийняття судом процесуальних рішень, а також виконання процесуальних обов`язків учасниками справи з безумовним дотриманням встановлених законом або визначених судом строків; 4) своєчасне виконання судового рішення, яке набуло законної сили, зокрема, відкриття виконавчого провадження, а також вжиття заходів до повного виконання рішення суду; 5) можливість відступлення від визначених законом або встановлених судом строків лише з об`єктивних причин, що зумовлені непереборними обставинами, незалежними від волі та поведінки суду та/або учасників справи.

Згідно інформації про показники часу, необхідного для розгляду справ і матеріалів, які надійшли до апеляційних адміністративних судів та орієнтовна нормативна чисельність суддів за даними звітності за І квартал 2026 року, опублікованої Радою суддів України, лише за І квартал 2026 року до Восьмого апеляційного адміністративного суду надійшло 25 588 справ та матеріалів, нормативний час необхідний для розгляду справ і матеріалів 200 998 год., відтак чисельність суддів за нормативами повинна становити 490 осіб, однак кількість суддів з повноваженнями станом на 31.03.2026 становить 32.

Водночас за увесь 2025 рік, згідно інформації про показники часу, необхідного для розгляду справ і матеріалів, які надійшли до апеляційних адміністративних судів та орієнтовна нормативна чисельність суддів, наданої Радою суддів України, до Восьмого апеляційного адміністративного суду надійшло 76 503 справ та матеріалів. Нормативний час необхідний для розгляду справ і матеріалів становить 585 282 годин.

При цьому за січень-грудень 2025 року, згідно з статистичними даними Восьмого апеляційного адміністративного суду, розглянуто 40 554 справ і матеріалів.

За таких обставин апеляційний суд вважає за можливе продовжити строк розгляду апеляційної скарги в межах передбачених ч.2 ст. 309 КАС України, оскільки збільшення часу розгляду справи дасть можливість всебічно, повно та об`єктивно дослідити обставини справи з дотриманням принципів адміністративного судочинства та сприятиме досягненню його завдання.

Керуючись статтями 121, 241, 243, 309, 311 Кодексу адміністративного судочинства України, апеляційний суд, -

у х в а л и в:

Продовжити строк розгляду адміністративної справи № 140/8269/25, провадження в якій відкрито за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Волинського окружного адміністративного суду від 18 серпня 2025 року про повернення позовної заяви.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддями та оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя А. Р. Курилець
судді С. М. Кузьмич
О. І. Мікула