Справа № 990/483/25
Суддя: Мацедонська В.Е.
Дата ухвалення: 2026-05-12 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

Іменем України

12 травня 2026 року

м. Київ

справа №990/483/25

адміністративне провадження № П/990/483/25

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:

головуючого-судді - Мацедонської В.Е.,

суддів: Білак М.В., Загороднюка А.Г., Соколова В.М., Кашпур О.В.,

розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін справу №990/483/25

за позовом ОСОБА_1 до Вищої кваліфікаційної комісії суддів України про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити дії,-

УСТАНОВИВ:

І. Короткий зміст позовних вимог

16 жовтня 2025 року ОСОБА_1 (далі - позивачка, ОСОБА_1 ) звернулася до Верховного Суду з позовом до Вищої кваліфікаційної комісії суддів України (далі - відповідач, ВККС, Комісія), у якому просила:

- визнати протиправними дії Вищої кваліфікаційної комісії України суддів щодо недопуску ОСОБА_1 до четвертого етапу кваліфікаційного іспиту - виконання практичного завдання з обраної спеціалізації, по якій на третьому етапі кваліфікаційного іспиту ОСОБА_1 набрано прохідний бал та середній допустимий бал тестування щодо когнітивних здібностей, встановлений Вищою кваліфікаційною комісією суддів України - 55 відсотків максимально можливого бала, або 33 бали, що відповідає вимогам частини 5 статті 74 Закону України "Про судоустрій і статус суддів";

- зобов`язати Вищу кваліфікаційну комісію суддів України допустити ОСОБА_1 до четвертого етапу кваліфікаційного іспиту - виконання практичного завдання з обраної спеціалізації, по якій в третьому етапі кваліфікаційного іспиту нею набрано прохідний бал та середній допустимий бал тестування щодо когнітивних здібностей, встановлений Вищою кваліфікаційною комісією суддів України - 55 відсотків максимально можливого бала, або 33 бали, що відповідає вимогам частинами 5 статті 74 Закону України "Про судоустрій і статус суддів";

- зобов`язати Вищу кваліфікаційну комісію суддів України внести зміни до пункту 3 рішення Вищої кваліфікаційної комісії суддів України №173/зп-25 від 19 вересня 2025 року шляхом допуску до четвертого етапу кваліфікаційного іспиту - виконання практичного завдання зі спеціалізації:

- місцевого загального суду кандидата на посаду судді місцевого загального суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого загального суду, що успішно склали тестування когнітивних здібностей та набрали прохідний бал, а саме: ОСОБА_1 ;

- внести зміни до Додатку 4 пункту 3 рішення Вищої кваліфікаційної комісії суддів України №173/зп-25 від 19 вересня 2025 року шляхом допуску кандидата на посаду судді місцевого загального суду ОСОБА_1 ;

- зобов`язати Вищу кваліфікаційну комісію суддів України визначити та оприлюднити на офіційному вебсайті Комісії графіки для виконання практичного завдання зі спеціалізації: місцевого загального суду кандидата на посаду судді місцевого загального суду, яка успішно склала тестування когнітивних здібностей та набрала прохідний бал, а саме: ОСОБА_1 .

На обґрунтування позовних вимог ОСОБА_1 зазначила, що вона взяла участь у доборі кандидатів на посаду судді місцевого суду з урахуванням 1800 прогнозованих вакантних посад суддів у місцевих судах, оголошеному рішенням ВККС України від 11 грудня 2024 року №366/зп-24.

Указує, що успішно склала тестування з історії української державності (перший етап кваліфікаційного іспиту), загальних знань у сфері права та знань зі спеціалізації відповідного суду (другий етап кваліфікаційного іспиту).

Рішенням Комісії від 19 вересня 2025 року №173/зп-25, зокрема, затверджено кодовані та декодовані результати тестування когнітивних здібностей, складеного 09, 10, 11, 12, 13, 14, 15, 16 та 17 вересня 2025 року у межах кваліфікаційного іспиту для кандидатів на посаду судді місцевого суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до іншого місцевого суду (додаток 1); допущено до четвертого етапу кваліфікаційного іспиту - виконання практичного завдання зі спеціалізації: місцевого адміністративного суду 400 кандидатів на посаду судді місцевого адміністративного суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого адміністративного суду, що успішно склали тестування когнітивних здібностей та набрали прохідний бал (додаток 2); місцевого господарського суду 411 кандидатів на посаду судді місцевого господарського суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого господарського суду, що успішно склали тестування когнітивних здібностей та набрали прохідний бал (додаток 3); місцевого загального суду 2851 кандидата на посаду судді місцевого загального суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого загального суду, що успішно склали тестування когнітивних здібностей та набрали прохідний бал (додаток 4); призначено четвертий етап кваліфікаційного іспиту (виконання практичного завдання зі спеціалізації відповідного суду) для кандидатів на посаду судді місцевого суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до іншого місцевого суду; визначено та оприлюднено на офіційному вебсайті Комісії графіки виконання практичного завдання зі спеціалізації: місцевого адміністративного суду (додаток 5); місцевого господарського суду (додаток 6); місцевого загального суду (додаток 7).

Згідно з інформацією, викладеною на офіційній сторінці ВККС України у мережі «Фейсбук» (https:facebook.com/vkksu), Комісією проінформовано, що прохідний бал складає для: місцевого адміністративного суду - 35,58; місцевого господарського суду - 37,79; місцевого загального - 34,69.

На думку позивачки, рішення Комісії від 19 вересня 2025 року №173/зп-25 в частині недопуску ОСОБА_1 до четвертого етапу кваліфікаційного іспиту - виконання практичного завдання зі спеціалізації відповідного суду, є необґрунтованим, а дії ВККС України - протиправними.

Переконує, що ВККС України під час ухвалення рішення від 27 серпня 2025 року №162/зп-25 (далі - Рішення №162/зп-25) про призначення тестування когнітивних здібностей у межах кваліфікаційного іспиту кандидатів на посаду судді місцевого суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до іншого місцевого суду, порушила правові норми частини шостої статті 74 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», зокрема пунктом 9 Рішення №162/зп-25, згідно з яким Комісія вирішила:

«Визначити прохідний бал третього етапу кваліфікаційного іспиту (тестування когнітивних здібностей) з урахуванням того, що до четвертого етапу допускаються учасники, які набрали бал, не нижче 55 відсотків максимально можливого бала, у кількості не більше: 2800 кандидатів на посаду судді місцевого загального суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого загального суду; 400 кандидатів на посаду судді місцевого адміністративного суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого адміністративного суду; 400 кандидатів на посаду судді місцевого господарського суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого господарського суду.

У разі якщо двоє і більше кандидатів на посаду судді та суддів отримали однаковий найнижчий прохідний бал третього етапу кваліфікаційного іспиту, до четвертого етапу допускаються всі такі кандидати на посаду судді та судді».

Позивачка вважає, що пункт 9 Рішення №162/зп-25 в частині установлення обмежень кількості кандидатів на посаду судді, які допускаються до четвертого етапу кваліфікаційного іспиту, суперечить нормам чинного законодавства, порушує принципи та ієрархію нормативно-правових актів, оскільки частина шоста статті 74 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» має вищу юридичну силу, ніж Рішення №162/зп-25 в частині установлення означених обмежень.

Окрім викладеного, пункт 9 Рішення №162/зп-25 порушує право позивачки, як кандидата на посаду судді, який успішно склав кваліфікаційний іспит в частині проходження тестування когнітивних здібностей, набравши середній допустимий бал тестування когнітивних здібностей, установлений ВККС України - 55 відсотків максимально можливого бала, або 33 бали.

На думку ОСОБА_1 , Комісія мала обов`язок визначити прохідний бал третього етапу кваліфікаційного іспиту (тестування когнітивних здібностей) з урахуванням того, що до четвертого етапу допускаються усі учасники, які набрали бал, не нижче 55 відсотків максимально можливого бала, тобто 33 бали.

Позивачка переконує, що ВККС України протиправно не допустила ОСОБА_1 до четвертого етапу кваліфікаційного іспиту - виконання практичного завдання. При цьому, окремого рішення про недопуск позивачки Комісією не приймалось та не опубліковувалось. Указані дії щодо недопуску позивачки до четвертого етапу кваліфікаційного іспиту - виконання практичного завдання з відповідної спеціалізації, обумовлені установленими в пункті 9 Рішення №162/зп-25 обмеженнями, які прямо суперечать частині шостій статті 74 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», яка забороняє ВККС України установлювати вказане обмеження щодо кандидатів та підвищувати прохідний бал кваліфікаційного іспиту, зокрема в частині тестування щодо когнітивних здібностей.

Позивачка вважає, що штучне встановлення Комісією обмеженої кількості кандидатів на посаду судді на етапі тестування когнітивних здібностей є перевищенням Комісією своїх повноважень.

Указує, що протиправні дії Комісії, які виразилися у відмові у допуску позивачки до наступного четвертого етапу кваліфікаційного іспиту - виконання практичного завдання з відповідної спеціалізації, мало наслідком припинення участі позивачки у доборі кандидатів на посаду судді місцевого суду з урахуванням 1800 прогнозованих вакантних посад суддів у місцевих судах, що в широкому розумінні повинно трактуватись як рішення про відмову в допуску до професії судді, яке обмежує можливості позивачки щодо кар`єрного просування, безпосередньо зачіпає професійну репутацію як правника, та є втручанням у право позивачки на повагу до приватного життя, легітимність якого може і має бути перевірена в судовому порядку.

ОСОБА_1 також зазначає, що Комісія створила ризик порушення принципу передбачуваності іспиту та рівності умов для кандидатів, оскільки 05 вересня 2025 року, на вебсайті опубліковано 9 додаткових нових «Прикладів завдань тестування когнітивних здібностей», тобто за 3 календарні дні до проведення тестування (09 вересня 2025 року), що створило нерівні умови складення тестування, оскільки деякі з кандидатів, які складали тестування першими за алфавітним порядком, не були повідомлені про наявність нових прикладів завдань, оскільки їх перша і остаточна публікація відбувалась за 10 днів до початку тестування. Зазначене позбавило учасників достатнього часу для ознайомлення з реальною методикою, особливо, ураховуючи, що вона суттєво відрізнялася від довідкової інформації, зазначеної у Додатку 3.

Зауважує, що Додатки 2 та 3 підтверджують, що тестування містить 40 завдань та триває 30 хвилин. Однак у Додатку 2 чітко деталізовано розподіл завдань за типами: вербальне мислення - 20, абстрактне - 12, логічні завдання - 8. У Додатку 3 відсутня така конкретика, що унеможливлює точне планування часу та стратегії виконання тесту. Це створило ризик порушення принципу передбачуваності іспиту та рівності умов для кандидатів. У Додатку 2 завдання поділяються на прості (19), середні (14) та складні (7), із зазначенням коефіцієнтів складності (1,22 / 1,55 / 2,16). У Додатку 3 немає жодної інформації про рівень складності, натомість указано лише обсяг текстових уривків (200- 300 слів). Така невідповідність створила ризик непрозорості, оскільки кандидати не могли заздалегідь оцінити реальний рівень складності тесту та підготуватися належним чином.

На переконання позивачки, дії Комісії є протиправними та суперечать єдиним принципам чинного законодавства з таких підстав:

1) порушення принципу законності (статті 19 Конституції України);

2) зміна правил під час проведення тестування;

3) порушення рівності доступу (статті 24 Конституції України);

4) непропорційність і необґрунтованість (стаття 2 КАС України).

ІІ. Позиція інших учасників справи щодо позовної заяви

05 листопада 2025 року Комісія подала до Верховного Суду відзив на позов, у якому просить відмовити у його задоволенні. Уважає, що при здійсненні своїх повноважень Комісія не вийшла за межі своєї компетенції і при реалізації дискреційних повноважень дотрималася вимог до діяльності суб`єктів владних повноважень, закріплених у частині другій статті 2 КАС України.

На думку ВККС України, установлюючи прохідні бали етапів кваліфікаційного іспиту, Комісія діяла відповідно до вимог Закону України «Про судоустрій і статус суддів» з урахуванням кількості прогнозованих вакантних посад у місцевих судах, з урахуванням власних організаційно-технічних спроможностей та першочергового завдання - оперативного заповнення наявних вакантних посад у місцевих судах. Отже, пункт 9 Рішення №162/зп-25 відповідає нормам Закону України «Про судоустрій і статус суддів», прийнятому Комісією рішенню від 12 травня 2025 року №105/зп-25 (зі змінами), яким призначено кваліфікаційний іспит для кандидатів на посаду судді місцевого суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до іншого місцевого суду, визначено черговість етапів його проведення та установлено прохідні бали з урахуванням відсотка від максимально можливого бала за кожен етап кваліфікаційного іспиту та співвідношення кількості кандидатів на посаду судді та суддів, які успішно складуть етап кваліфікаційного іспиту, до кількості прогнозованих вакантних посад суддів у місцевих судах, з урахуванням яких оголошено добір кандидатів на посаду судді місцевого суду.

Комісія зауважила, що прогнозована кількість вакантних посад суддів, стосовно яких оголошено добір та алгоритм визначення прохідного бала всіх етапів кваліфікаційного іспиту були належним чином затверджені і оприлюднені Комісією та відомі ОСОБА_1 до початку кожного з етапів кваліфікаційного іспиту, з якими очевидно була ознайомлена позивачка, яка з власної волі виявила бажання взяти участь у доборі та з`явилася для складання кваліфікаційного іспиту, усвідомлюючи та приймаючи установлений порядок проведення іспиту, зокрема, щодо визначення прохідного балу кожного наступного етапу кваліфікаційного іспиту. Отже, твердження позивачки про порушення Комісією вимог частини шостої статті 74 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» є необґрунтованими, безпідставними та такими, що не відповідають нормам чинного законодавства та свідчать про довільне тлумачення позивачем правових норм, що призводить до помилкових висновків.

ВККС України зазначила, що позивачка помилково тлумачить положення частини шостої статті 74 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» вважаючи, що прохідний бал за тестування когнітивних здібностей не повинен установлюватися. Зазначена норма не скасовує обов`язку Комісії визначати прохідний бал для всіх складових кваліфікаційного іспиту, у тому числі для тестування когнітивних здібностей. Формулювання «крім тестування щодо когнітивних здібностей та історії української державності» стосується лише обмеження у 75 відсотків максимально можливого бала, тобто для цих тестів Комісія має дискреційне повноваження встановлювати інший, відмінний від 75%, поріг, але не звільняється від обов`язку його визначення. Тому твердження ОСОБА_1 про відсутність необхідності установлення прохідного бала за тестування когнітивних здібностей є безпідставним.

На переконання Комісії, відсутність окремого повідомлення кандидатів про програмне забезпечення, яке застосовувалось для проведення тестування когнітивних здібностей, не свідчить про порушення принципів передбачуваності чи рівності умов, оскільки всі учасники перебували в однакових умовах, а технічні параметри системи не впливали на зміст або результати іспиту.

Комісія указала, що доводи позивачки про порушення Комісією рівності доступу (стаття 24 Конституції України), а також установлення дискримінації учасників добору за ознакою вибору спеціалізації під час допуску до певного етапу кваліфікаційного іспиту, що нібито утворило різні шанси на допуск до таких етапів, є власною інтерпретацією позивачем окремих процедур добору та є голослівними.

У зв`язку з викладеним, ВККС України просила у задоволенні позову ОСОБА_1 відмовити повністю.

IІІ. Рух справи у суді першої інстанції

За результатом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 16 жовтня 2025 року для розгляду цієї справи визначено колегію суддів у складі: головуючого судді - Мацедонської В.Е., суддів: Білак М.В., Загороднюка А. Г., Соколова В.М., Кашпур О. В.

Ухвалою Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 20 жовтня 2025 року відкрито провадження у цій справі в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін.

12 листопада 2025 року до Верховного Суду від позивачки надійшла відповідь на відзив ВККС, у якій остання вважає необґрунтованими доводи представника ВККС, що викладені у відзиві на позовну заяву. Також на обґрунтування відповіді на відзив, позивачка навела доводи, аналогічні позовній заяві.

Акцентує увагу, що у ВККС відсутнє право на встановлення вищого прохідного балу за тестування когнітивних здібностей, ніж середній допустимий бал тестування, який встановлено Комісією, відповідно до підпункту 6.8.2 пункту 6.8 розділу 6 Положення про порядок складання кваліфікаційного іспиту та методику оцінювання кандидатів (в редакції рішення ВККС від 11 червня 2025 року №117/зп-25) та після проведення тестування когнітивних здібностей.

IV. Фактичні обставини справи, установлені судом, та зміст спірних правовідносин

Рішенням ВККС від 11 грудня 2024 року № 366/зп-24 оголошено добір кандидатів на посаду судді місцевого суду, з урахуванням 1800 прогнозованих вакантних посад суддів у місцевих судах, та затверджено текст відповідного оголошення (який оприлюднено на сайті Комісії).

З метою участі в доборі на посаду судді місцевого суду, оголошеного 11 грудня 2024 року, та з наміром бути переведеними до іншого місцевого суду звернулося 9337 осіб, у тому числі й ОСОБА_1 .

Рішенням ВККС від 12 травня 2025 року № 105/зп-25 (зі змінами) призначено кваліфікаційний іспит для кандидатів на посаду судді місцевого суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до іншого місцевого суду, та визначено таку черговість етапів його проведення:

перший етап - тестування знань з історії української державності;

другий етап - тестування загальних знань у сфері права та знань зі спеціалізації відповідного суду;

третій етап - тестування когнітивних здібностей;

четвертий етап - виконання практичного завдання зі спеціалізації відповідного суду.

Також, рішенням Комісії від 12 травня 2025 року № 105/зп-25 (зі змінами) визначено прохідні бали кожного етапу кваліфікаційного іспиту, з урахуванням кількості посад, щодо яких оголошено добір.

Рішенням Вищої кваліфікаційної комісії суддів України від 25 липня 2025 року № 142/зп-25 затверджено кодовані та декодовані результати тестування знань з історії української державності та призначено тестування загальних знань у сфері права та знань зі спеціалізації відповідного суду у межах кваліфікаційного іспиту кандидатів на посаду судді місцевого суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до іншого місцевого суду.

Рішенням Вищої кваліфікаційної комісії суддів України від 11 серпня 2025 року № 151/зп-25 затверджено кодовані та декодовані результати тестування загальних знань у сфері права та знань зі спеціалізації місцевого адміністративного суду. До третього етапу кваліфікаційного іспиту - тестування когнітивних здібностей допущено 604 кандидатів на посаду судді місцевого адміністративного суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до іншого місцевого адміністративного суду, що успішно склали тестування загальних знань у сфері права та знань зі спеціалізації місцевого адміністративного суду і набрали прохідний бал.

Рішенням Вищої кваліфікаційної комісії суддів України від 15 серпня 2025 року № 156/зп-25 затверджено кодовані та декодовані результати тестування загальних знань у сфері права та знань зі спеціалізації місцевого господарського суду. До третього етапу кваліфікаційного іспиту - тестування когнітивних здібностей допущено кандидатів на посаду судді місцевого господарського суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до іншого місцевого господарського суду, що успішно склали тестування загальних знань у сфері права та знань зі спеціалізації місцевого господарського суду і набрали прохідний бал, у кількості - 751.

Рішенням Вищої кваліфікаційної комісії суддів України від 27 серпня 2025 року № 161/зп-25 затверджено кодовані та декодовані результати тестування загальних знань у сфері права та знань зі спеціалізації місцевого загального суду. До третього етапу кваліфікаційного іспиту - тестування когнітивних здібностей допущено 4 489 кандидатів на посаду судді місцевого загального суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до іншого місцевого загального суду, що успішно склали тестування загальних знань у сфері права та знань зі спеціалізації місцевого загального суду і набрали прохідний бал.

ОСОБА_1 успішно складені тестування знань з історії української державності і тестування загальних знань у сфері права та знань зі спеціалізації місцевого загального суду, допущено позивачку до третього етапу - тестування когнітивних здібностей.

Рішенням ВККС від 27 серпня 2025 № 162/зп-25 призначено тестування когнітивних здібностей у межах кваліфікаційного іспиту кандидатів на посаду судді місцевого суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до іншого місцевого суду. Визначено графік складання тестування когнітивних здібностей у межах кваліфікаційного іспиту кандидатів на посаду судді місцевого суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до іншого місцевого суду.

Цим же рішенням Комісією визначено та оприлюднено особливості порядку проведення тестування когнітивних здібностей та методики оцінювання його результатів у межах кваліфікаційного іспиту кандидатів на посаду судді місцевого суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до іншого місцевого суду (додаток 2 до рішення від 27 серпня 2025 року № 162/зп-25).

Крім того, рішенням Комісії від 27 серпня 2025 № 162/зп-25 встановлено середній допустимий бал третього етапу кваліфікаційного іспиту (тестування когнітивних здібностей) для кандидатів на посаду судді місцевого суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до іншого місцевого суду, який складає 55 відсотків максимально можливого бала, або 33 бали; визначено прохідний бал третього етапу кваліфікаційного іспиту (тестування когнітивних здібностей) з урахуванням того, що до четвертого етапу допускаються учасники, які набрали бал, не нижче 55 відсотків максимально можливого бала, у кількості, зокрема, не більше 2800 кандидатів на посаду судді місцевого загального суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого загального суду.

Згідно з визначеним та оприлюдненим графіком 09 вересня 2025 року - 17 вересня 2025 року ВККС України проведено тестування когнітивних здібностей.

Рішенням від 19 вересня 2025 року № 173/зп-25 Комісія затвердила кодовані та декодовані результати тестування когнітивних здібностей, допущено до четвертого етапу кваліфікаційного іспиту - виконання практичного завдання зі спеціалізації, зокрема, місцевого загального суду 2851 кандидата на посаду судді місцевого загального суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого загального суду, що успішно склали тестування когнітивних здібностей та набрали прохідний бал.

Кандидат на посаду судді місцевого загального суду - ОСОБА_1 (код учасника K169CE1A2D13CE81) за результатами складання тестування когнітивних здібностей набрала 34,41 бала.

Позивачку не допущено до четвертого етапу кваліфікаційного іспиту (виконання практичного завдання).

Не погоджуючись з таким рішенням відповідача в частині, що стосуються позивачки, остання звернулася до суду з цим позовом за захистом порушених, на її думку, прав та інтересів.

V. Оцінка доводів учасників справи та висновки Верховного Суду

Відповідно до частини другої статті 128 Конституції України призначення на посаду судді здійснюється за конкурсом, крім випадків, визначених законом.

Відповідно до частини першої статті 92 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» Вища кваліфікаційна комісія суддів України є державним колегіальним органом суддівського врядування, який на постійній основі діє у системі правосуддя України.

Статтею 93 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» визначено повноваження Комісії, до яких згідно з пунктами 2, 6 частини першої цієї статті належить проведення добору кандидатів для призначення на посаду судді і затвердження порядку складання кваліфікаційного іспиту та методики оцінювання кандидатів.

Відповідно до пунктів 1 та 4 частини першої статті 70 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» передбачено, що добір на посаду судді місцевого суду здійснюється в порядку, визначеному цим Законом, та, окрім іншого, включає в себе такі етапи, як оголошення добору на посаду судді та складання кваліфікаційного іспиту.

Статтею 71 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» визначено, що про оголошення добору Комісія ухвалює рішення, яке оприлюднює на офіційному веб-сайті Комісії та офіційному веб-порталі судової влади України.

У рішенні про оголошення добору Комісія обов`язково зазначає кінцевий строк подання заяви та документів для участі у доборі, що не може бути меншим за 30 днів з дня оприлюднення рішення, а також прогнозовану кількість вакантних посад суддів, стосовно яких оголошено добір.

Питання складання кваліфікаційного іспиту, у тому числі і проходження тестування щодо когнітивних здібностей, регулюється статтею 74 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» та Положенням про порядок складання кваліфікаційного іспиту та методику оцінювання кандидатів №185/зп-24, яке визначає організаційно-правові засади підготовки та проведення кваліфікаційного іспиту, форму та зміст тестувань, практичних завдань, методику оцінювання результатів іспиту під час добору на посаду судді місцевого суду, кваліфікаційного оцінювання та у зв`язку з наміром судді бути переведеним до іншого місцевого суду, а також засади формування рейтингу і резерву кандидатів на посаду судді місцевого суду.

Відповідно до частини першої статті 74 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» кваліфікаційний іспит є атестуванням професійної компетентності кандидата на посаду судді з метою виявлення належних знань, рівня підготовки та здатності здійснювати правосуддя у відповідному суді.

Частинами другою-четвертою статті 74 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» передбачено, що підставою для допуску до складання кваліфікаційного іспиту є рішення Комісії.

Кваліфікаційний іспит проводиться шляхом складання анонімних тестувань та практичних завдань. Анонімне тестування проводиться щодо когнітивних здібностей, історії української державності, загальних знань у сфері права та однієї або кількох спеціалізацій суду на вибір: адміністративної, господарської та загальної (цивільної і кримінальної). Практичні завдання проводяться щодо вибраної (вибраних) кандидатом спеціалізації (спеціалізацій) суду.

Форма та зміст тестувань, практичних завдань, а також порядок їх проведення затверджуються Комісією.

Частиною п`ятою статті 74 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» визначено, що кандидат на посаду судді вважається таким, що склав кваліфікаційний іспит з вибраної спеціалізації суду, якщо він:

1) набрав не менше 75 відсотків максимально можливого бала за тестування щодо загальних знань у сфері права та відповідної спеціалізації суду;

2) набрав не менше 75 відсотків максимально можливого бала за виконання практичного завдання щодо відповідної спеціалізації суду;

3) успішно пройшов тестування щодо когнітивних здібностей та історії української державності. Успішним проходженням вважається набрання кандидатом середнього допустимого бала тестування щодо когнітивних здібностей та історії української державності, встановленого Комісією.

Відповідно до частини шостої статті 74 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» Комісія встановлює прохідний бал кваліфікаційного іспиту, який не може бути нижчим за 75 відсотків максимально можливого бала за відповідне тестування (крім тестування щодо когнітивних здібностей та історії української державності) та виконання практичного завдання кваліфікаційного іспиту.

Зазначена норма установлює мінімально можливий прохідний бал (75 відсотків максимально можливого бала) за тестування щодо загальних знань у сфері права та відповідної спеціалізації суду та виконання практичного завдання кваліфікаційного іспиту.

Під час добору прохідний бал для кандидатів установлюється з урахуванням кількості посад, щодо яких оголошено добір.

Частиною десятою статті 74 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» визначено, що кандидат на посаду судді, який склав кваліфікаційний іспит, але не набрав прохідний бал, може використати результати такого іспиту під час участі у наступному доборі на посаду судді, оголошеному протягом двох років з дня затвердження таких результатів.

Суд зауважує, що Закон України «Про судоустрій і статус суддів» не визначає прохідний бал для успішного проходження тестування щодо когнітивних здібностей, а покладає обов`язок на Комісію установити такий бал.

При цьому Закон указує на необхідність урахувати кількість посад, щодо яких оголошено добір при установленні прохідного бала.

Так, добір кандидатів на посаду судді місцевого суду оголошено рішенням Комісії від 11 грудня 2024 року №366/зп-24 з урахуванням 1 800 прогнозованих вакантних посад суддів у місцевих судах.

Таку кількість прогнозованих вакантних посад суддів у місцевих судах визначено з огляду на наявні вакантні посади суддів у місцевих судах, які не припинили роботу та готові до заміщення, посади, які можуть утворитися за результатами конкурсів на зайняття вакантних посад суддів в апеляційних судах та Вищому антикорупційному суді, а також у разі звільнення суддів з посад.

Відповідно до указаних розрахунків серед 1 800 прогнозованих вакантних посад суддів у місцевих судах: 1 400 - у місцевих загальних судах; 200 - у місцевих адміністративних судах; 200 - у місцевих господарських судах.

З метою участі в доборі на посаду судді місцевого суду, оголошеного 11 грудня 2024 року, та з наміром бути переведеними до іншого місцевого суду, звернулося 9 337 осіб.

Рішенням Вищої кваліфікаційної комісії суддів України від 12 травня 2025 року №105/зп-25 призначено кваліфікаційний іспит для кандидатів на посаду судді місцевого суду та суддів в межах добору. Цим же рішенням установлено прохідний бал кожного етапу кваліфікаційного іспиту, у тому числі і третього етапу кваліфікаційного іспиту (тестування когнітивних здібностей).

Зокрема, визначено прохідний бал третього етапу кваліфікаційного іспиту (тестування когнітивних здібностей) з урахуванням того, що до четвертого етапу допускаються учасники, які набрали бал, не нижче 55 відсотків максимально можливого бала, у кількості не більше: 2 800 кандидатів на посаду судді місцевого загального суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого загального суду; 400 кандидатів на посаду судді місцевого адміністративного суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого адміністративного суду; 400 кандидатів на посаду судді місцевого господарського суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого господарського суду.

При цьому Комісія, ураховуючи кількість вакантних посад та кількості осіб, які виявили взяти участь у доборі, вважала за необхідне установити прохідний бал з урахуванням двох критеріїв:

1) відсотка від максимально можливого бала за кожен етап кваліфікаційного іспиту;

2) співвідношення кількості кандидатів на посаду судді та суддів, які успішно складуть етап кваліфікаційного іспиту, до кількісті прогнозованих вакантних посад суддів у місцевих судах, з урахуванням яких оголошено добір кандидатів на посаду судді місцевого суду.

Суд наголошує на тому, що Комісія зобов`язана установити прохідний бал, який би дозволяв кандидату бути допущеним до наступного етапу та продовжувати брати участь у доборі, що нею і було зроблено. При цьому, установлюючи прохідний бал, Комісія не указала його в остаточному числовому вираженні, а пов`язала прохідний бал з дотриманням двох обов`язкових умов (набрання мінімально допустимого бала та потрапляння по рейтингу до визначеного Комісією числа кандидатів).

Слід зауважити, що Закон України «Про судоустрій і статус суддів» не зобов`язує ВККС України установити прохідний бал, який би дозволяв кандидату бути допущеним до наступного етапу та продовжувати брати участь у доборі, в остаточному числовому вираженні, а навпаки указує на необхідність установити такий прохідний бал з урахуванням кількості посад, щодо яких оголошено добір, що, фактично, унеможливлює установлення прохідного балу в остаточному числовому вираженні, оскільки Комісія не може передбачити співвідношення кількості кандидатів на посаду судді та суддів, які успішно складуть етап кваліфікаційного іспиту, до кількісті прогнозованих вакантних посад суддів у місцевих судах, з урахуванням яких оголошено добір кандидатів на посаду судді місцевого суду.

З урахуванням наведеного, ВККС України виконала свій обов`язок, оскільки установила прохідний бал з тестування щодо когнітивних здібностей, який би дозволяв кандидату бути допущеним до наступного етапу та продовжувати брати участь у доборі, з урахуванням положень абзацу 2 частини шостої статті 74 Закону України «Про судоустрій і статус суддів».

Рішенням Вищої кваліфікаційної комісії суддів України від 27 серпня 2025 року № 162/зп-25 призначено тестування когнітивних здібностей у межах кваліфікаційного іспиту кандидатів на посаду судді місцевого суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до іншого місцевого суду.

Окрім іншого, цим рішенням установлено середній допустимий бал третього етапу кваліфікаційного іспиту (тестування когнітивних здібностей) для кандидатів на посаду судді місцевого суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до іншого місцевого суду - 55 відсотків максимально можливого бала, або 33 бали та визначено прохідний бал третього етапу кваліфікаційного іспиту (тестування когнітивних здібностей) з урахуванням того, що до четвертого етапу допускаються учасники, які набрали бал, не нижче 55 відсотків максимально можливого бала, зокрема, у кількості не більше 2 800 кандидатів на посаду судді місцевого загального суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого загального суду.

Так, Комісія установила середній допустимий бал третього етапу кваліфікаційного іспиту (тестування когнітивних здібностей) для кандидатів на посаду судді місцевого суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до іншого місцевого суду - 55 відсотків максимально можливого бала, або 33 бали, які ОСОБА_1 набрала, що свідчить про те, що вона успішно склала іспит.

Водночас, ВККС України установила прохідний бал з урахуванням того, що до четвертого етапу допускаються учасники, які набрали бал, не нижче 55 відсотків максимально можливого бала, у кількості не більше: 2 800 кандидатів на посаду судді місцевого загального суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого загального суду.

За результатами тестування когнітивних здібностей, з урахування усіх вимог, установлених Комісією, прохідний бал для кандидатів, які виявили намір бути призначеними або переведеними до місцевого загального суду становив 34,68 бала.

Як установлено матеріалами справи, позивачка за результатами третього етапу кваліфікаційного іспиту (тестування когнітивних здібностей) набрала 34,41 бала, що свідчить про те, що вона не набрала прохідний бал, а отже, правомірно не була допущена до наступного етапу кваліфікаційного іспиту (виконання практичного завдання зі спеціалізації місцевого загального суду).

Суд зауважує, що у рішеннях Комісії від 12 травня 2025 року №105/зп-25 та від 27 серпня 2025 року №162/зп-25 визначено прохідний бал, у тому числі і для третього етапу кваліфікаційного іспиту (тестування когнітивних здібностей), який, як вже зазначалося, визначено з урахуванням того, що до четвертого етапу допускаються учасники, які набрали бал, не нижче 55 відсотків максимально можливого бала, у кількості не більше: 2 800 кандидатів на посаду судді місцевого загального суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого загального суду.

Таким чином, ще у травні ОСОБА_1 була обізнана про умови добору, визначені Комісією, у тому числі і про установлений відповідачем прохідний бал третього етапу кваліфікаційного іспиту. Проте до ухвалення рішення ВККС України від 19 вересня 2025 року №173/25-зп позивачка не оскаржувала установлений Комісією прохідний бал третього етапу кваліфікаційного іспиту.

До того ж, за аналогічним принципом Комісія визначила прохідний бал для першого та другого етапів кваліфікаційного іспиту (тестування історії української державності та тестування щодо загальних знань у сфері права та відповідної спеціалізації суду), які складено позивачкою успішно. Однак, незважаючи на однаковий підхід до визначення прохідного бала для всіх етапів кваліфікаційного іспиту, позивачка не оскаржувала до суду рішення Комісії, яким установлено відповідні прохідні бали, що свідчить про те, що вона погоджувалася з умовами, визначеними Комісією.

Щодо доводів ОСОБА_1 про відсутність у Комісії повноважень на установлення вищого прохідного бала за тестування когнітивних здібностей, Суд зазначає таке.

Дійсно, пунктами 6.3.2, 6.3.3., 6.4.2 та 6.8.2 Положення №185/зп-24 визначено, що у рішенні про затвердження кодованих та декодованих результатів етапу іспиту зазначається, окрім іншого, результат іспиту («успішно складено» або «не складено»).

Учасник визнається таким, що успішно склав тестування когнітивних здібностей та історії української державності, у разі набрання установленого Комісією середнього допустимого та більшого бала таких тестувань.

Прохідний бал за тестування когнітивних здібностей та історії української державності - середні допустимі бали тестувань, встановлені Комісією.

Аналіз указаних норм свідчить про те, що Комісія своїм положенням ототожнила прохідний бал за тестування когнітивних здібностей з середнім допустимим балом, що суперечить змісту статті 74 Закону України «Про судоустрій і статус суддів».

Так, Закон України «Про судоустрій і статус суддів» містить два терміни: «прохідний бал» та «середній допустимий бал», що указує на те, що законодавець не ототожнює указані терміни.

Пункт 3 частини п`ятої статті 74 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», окрім іншого, пов`язує складання кваліфікаційного іспиту з успішним проходженням тестування щодо когнітивних здібностей, а саме: набранням кандидатом середнього допустимого бала тестування щодо когнітивних здібностей, встановленого Комісією. Тобто успішне складання кваліфікаційного іспиту дорівнює набранню кандидатом середнього допустимого бала.

Водночас частина десята статті 74 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», зокрема формулювання «кандидат на посаду судді, який склав кваліфікаційний іспит, але не набрав прохідний бал» чітко указує на те, що складання кваліфікаційного іспиту не свідчить про обов`язкове набрання прохідного бала.

Таким чином, набрання кандидатом середнього допустимого бала свідчить про складання кваліфікаційного іспиту, проте не свідчить про обов`язкове набрання прохідного бала. Водночас саме набрання прохідного бала дозволяє кандидату бути допущеним до наступного етапу та продовжувати брати участь у доборі.

Суд зазначає, що Закон України «Про судоустрій і статус суддів» не встановлює ані середнього допустимого бала, ані прохідного бала, які необхідно отримати кандидату за результатами складання тестування щодо когнітивних здібностей, а покладає обов`язок на ВККС України установити указані бали (зокрема, частина п`ята статті 74 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» зобов`язує Комісію установити середній допустимий бал, частина ж шоста указаної статті - прохідний бал). При цьому Закон України «Про судоустрій і статус суддів» не обмежує ВККС України при встановлені середнього допустимого бала, який необхідно отримати кандидату за результатами складання тестування щодо когнітивних здібностей, проте указує на необхідність урахувати кількість посад, щодо яких оголошено добір при установленні прохідного бала.

Як указано вище, Комісія позбавлена можливості установити прохідний бал в остаточному числовому вираженні, з огляду на необхідність установити такий бал з урахування кількості посад, щодо яких оголошено добір. Тобто Комісія не може передбачити співвідношення кількості кандидатів на посаду судді та суддів, які успішно складуть етап кваліфікаційного іспиту, до кількісті прогнозованих вакантних посад суддів у місцевих судах, з урахуванням яких оголошено добір кандидатів на посаду судді місцевого суду.

Однак відсутність у Законі України «Про судоустрій і статус суддів» обмежень для визначення середнього допустимого бала свідчить про те, що середній допустимий бал повинен бути установлений в остаточному числовому вираженні.

Отже, законодавство України зобов`язує ВККС України установити середній допустимий бал в остаточному числовому вираженні, а при установленні прохідного бала урахувати кількість посад, щодо яких оголошено добір.

Проте ототожнення понять «середній допустимий бал» та «прохідний бал» фактично нівелює обов`язок Комісії, передбачений Законом України «Про судоустрій і статус суддів», урахувати при установленні прохідного бала кількість посад, щодо яких оголошено добір.

Суд ураховує, що відповідно до статті 8 Конституції України в Україні визнається і діє принцип верховенства права, а закони та інші нормативно-правові акти приймаються на основі Конституції України і повинні відповідати їй.

Частинами першою - третьою статті 7 КАС України установлено, що суд вирішує справи відповідно до Конституції та законів України, а також міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Суд застосовує інші правові акти, прийняті відповідним органом на підставі, у межах повноважень та у спосіб, визначені Конституцією та законами України.

У разі невідповідності правового акта Конституції України, закону України, міжнародному договору, згода на обов`язковість якого надана Верховною Радою України, або іншому правовому акту, суд застосовує правовий акт, який має вищу юридичну силу, або положення відповідного міжнародного договору України.

Ураховуючи те, що Закон України «Про судоустрій і статус суддів» є базовим нормативно-правовим актом, який визначає засади організації судової влади, статус суддів, порядок формування та діяльності органів суддівського врядування та має вищу юридичну силу порівняно з відомчими актами Комісії, а також те, що Положення має підзаконний характер і приймається на виконання указаного Закону, застосуванню підлягають норми закону, як такі, що мають вищу юридичну силу.

З огляду на викладене, Суд дійшов висновку про неможливість застосування до спірних правовідносин пункту 6.8.2 Положення, який ототожнює прохідний бал за тестування когнітивних здібностей з середнім допустимим балом.

Щодо доводів ОСОБА_1 про недоведення до відома учасників добору інформації про програмне забезпечення, яке буде використовуватися для тестування когнітивних здібностей, що, на її думку, порушує принцип прозорості та об`єктивності при складанні кваліфікаційного іспиту тестування щодо когнітивних здібностей, Суд зазначає таке.

За правилами частини третьої статті 9 КАС України кожна особа, яка звернулася за судовим захистом, розпоряджається своїми вимогами на свій розсуд, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Повноваження адміністративних судів перевіряти законність прийняття рішення, дії чи бездіяльності суб`єкта владних можуть бути реалізовані лише в межах заявлених позовних вимог.

Матеріалами справи підтверджено, що ОСОБА_1 просить Суд, зокрема, зобов`язати ВККС допустити її до четвертого етапу кваліфікаційного іспиту - виконання практичного завдання зі спеціалізації відповідного суду, у якому в третьому етапі кваліфікаційного іспиту позивачем набрано прохідний бал та середньо допустимий бал тестування щодо когнітивних здібностей, встановлений ВККС - 55 відсотків максимально можливого балу, або 33 бали.

Тобто позивачка не оскаржує результати складеного нею тестування когнітивних здібностей, а виражає незгоду з установленим Комісією прохідним балом.

З огляду на викладене, Суд констатує, що доводи позивачки, які стосуються процедури проведення тестування когнітивних здібностей, з огляду на заявлені нею позовні вимоги, не стосуються предмету цього спору, а тому відхиляються Судом.

Надаючи оцінку доводам позивачки щодо допущеної Комісією дискримінації кандидатів за обраною спеціалізацією, Суд зазначає, що проведення процедур кваліфікаційного іспиту, у тому числі визначення прохідних балів та кількості кандидатів, допущених до наступних етапів, є логічно виправданим і правомірним саме в межах кожної спеціалізації, з урахуванням прогнозованої кількості вакантних посад суддів відповідної юрисдикції. Такий підхід забезпечує баланс між кількістю кандидатів та реальною потребою судової системи в суддях, сприяє формуванню дієвого кадрового резерву та відповідає завданням і меті добору на посаду судді.

Застосування спеціалізаційного підходу під час проведення кваліфікаційного іспиту відповідає принципам юридичної визначеності та рівності, оскільки всі кандидати в межах однієї спеціалізації перебувають в однакових умовах, оцінюються за єдиними критеріями та з наперед відомими правилами допуску до наступних етапів. Водночас відмова від такого підходу і застосування узагальнених показників для всіх спеціалізацій призвела б до спотворення мети добору та створення необґрунтованих диспропорцій між потребами різних видів судів.

З урахуванням викладеного, Суд дійшов висновку про те, що оголошення добору в межах трьох спеціалізацій об`єктивно зумовлює проведення процедур кваліфікаційного іспиту окремо в межах кожної з них, а також здійснення допуску кандидатів до кожного наступного етапу кваліфікаційного оцінювання саме в межах відповідної спеціалізації, з урахуванням прогнозованої кількості вакантних посад суддів.

Суд також відхиляє доводи позивачки про незаконне припинення її участі у доборі, відмову у допуску до професії судді та втручання у її право на повагу до приватного життя, оскільки кваліфікаційний іспит, як складова процедури добору на посаду судді, за своєю правовою природою є конкурентною процедурою, яка передбачає установлення чітких, наперед визначених та однакових для всіх учасників критеріїв оцінювання. Одним із таких критеріїв є прохідний бал, що виконує функцію об`єктивного порогового показника, недосягнення якого унеможливлює подальшу участь кандидата у відповідному етапі добору.

Суд зауважує, що встановлення чіткої межі між кандидатами, які подолали прохідний бал, і тими, які його не досягли, є неминучим елементом будь-якої конкурсної процедури. За таких умов сам по собі факт того, що окремі кандидати не долають прохідний бал, не може розцінюватися як порушення їхніх прав.

Отже, такий результат не є проявом дискримінації чи обмеженням доступу до посади судді, а є наслідком об`єктивного застосування законодавчо встановленої процедури оцінювання.

За таких обставин Суд доходить висновку, що оскаржувані рішення та дії Вищої кваліфікаційної комісії суддів України є правомірними, прийнятими з дотриманням вимог законодавства, а доводи позивачки не спростовують законності спірних рішень.

Розглянувши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, Суд дійшов висновку про те, що позовні вимоги ОСОБА_1 не підлягають задоволенню.

VІ. Судові витрати

Понесені позивачкою витрати у виді сплати судового збору за подання цього позову за правилами статті 139 КАС України відшкодуванню не підлягають.

Керуючись статтями 241-246, 255, 262, 266, 295 КАС України, Суд

ВИРІШИВ:

У задоволенні позову ОСОБА_1 до Вищої кваліфікаційної комісії суддів України про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити дії - відмовити.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення може бути подана до Великої Палати Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуючий-суддя В. Е. Мацедонська

Судді М. В. Білак

А. Г. Загороднюк

В. М. Соколов

О. В. Кашпур