Справа № 240/17894/26
Суддя: Шимонович Роман Миколайович
Дата ухвалення: 2026-05-12 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

12 травня 2026 року м. Житомир справа № 240/17894/26

категорія 112030700

Суддя Житомирського окружного адміністративного суду Шимонович Р.М., розглядаючи позовну заяву ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_1 про визнання протиправною бездіяльність, зобов`язання вчинити дії,

встановив:

До Житомирського окружного адміністративного суду звернулася ОСОБА_1 із позовом, в якому просить:

- визнати протиправною бездіяльність Військової частини НОМЕР_1 щодо несвоєчасного розрахунку при виключенні ОСОБА_2 зі списків особового складу;

- стягнути з Військової частини НОМЕР_1 на користь ОСОБА_1 грошову компенсацію за невикористані дні відпустки;

- стягнути з Військової частини НОМЕР_1 на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час затримки розрахунку з 26.02.2026 по день фактичної виплати коштів.

Перевіривши позовну заяву на відповідність нормам статей 160-161 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України), суд встановив, що вона підлягає залишенню без руху з огляду на таке.

Відповідно до висновків, викладених у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25.08.2020 у справі №910/13737/19, майновий позов (позовна вимога майнового характеру) - це вимога про захист права або інтересу, об`єктом якої є благо, що підлягає грошовій оцінці. Будь-який майновий спір має ціну. При цьому, середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні є спеціальним видом відповідальності роботодавця, підлягає грошовій оцінці, а тому вказана позовна вимога належить до об`єктів справляння судового збору.

Зміна формулювання позовних вимог зі "стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні" на "зобов`язання нарахувати та виплатити середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні» не змінює характер спору та не переводить його в немайнову площину.

Суд вважає, що як вимога про стягнення з суб`єкта владних повноважень середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні, так і вимога про зобов`язання нарахувати та виплатити середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні є вимогами майнового характеру, а ціною позову у таких спорах є визначений позивачем розмір середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 30.01.2019 у справі №910/4518/16 зазначено, що середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні за своєю правовою природою є спеціальним видом відповідальності роботодавця, який не входить до структури заробітної плати.

Також у постанові Великої Палати Верховного Суду від 08.02.2022 у справі №755/12623/19 сформульовано правову позицію, відповідно до якої середній заробіток за статтею 117 КЗпП України не входить до структури заробітної плати, а є спеціальним видом відповідальності роботодавця за порушення строків проведення розрахунку при звільненні.

Наведений правовий висновок відображено також у постанові Великої Палати Верховного Суду від 26.07.2023 у справі №522/16890/20.

Великою Палатою Верховного Суду наголошено, що пільга щодо сплати судового збору, передбачена пунктом 1 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір», не поширюється на вимоги про стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні.

Суд зазначає, що позовна вимога про стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні є вимогою майнового характеру, за подання якої підлягає сплаті судовий збір. Інші заявлені позовні вимоги не є підставою для додаткового нарахування судового збору.

Відповідно до ч. 3 ст. 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Однак, у порушення зазначених вимог, до позовної заяви не додано документ про сплату судового збору за вимогу майнового характеру про стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні.

Позивачем визначено орієнтовний розмір середнього заробітку за час затримки розрахунку у сумі 57 297 грн., що є ціною позову у цій частині вимог.

Судовий збір за подання до суду позовної заяви слід обраховувати відповідно до ставок, встановлених Законом України "Про судовий збір" (далі - Закон).

Згідно з ч. 1 ст. 4 Закону судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до підпункту 1 пункту 3 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання фізичною особою до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру ставка судового збору становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно із Законом України «Про Державний бюджет України на 2026 рік» прожитковий мінімум для працездатних осіб станом на 01.01.2026 становить 3328,00 грн.

Відповідно до ч. 3 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» при поданні процесуальних документів в електронній формі застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

З огляду на викладене, за подання даного позову в частині вимоги про стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні позивачу необхідно сплатити судовий збір у розмірі 1064,96 грн. (3328,00 грн. * 0,4 * 0.8).

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

За таких обставин, позовна заява підлягає залишенню без руху для усунення зазначених недоліків шляхом надання до суду:

- документа про сплату судового збору у розмірі 1064,96 грн. за вимогу про стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні.

Актуальна інформація щодо реквізитів для сплати судового збору розміщена на офіційній електронній адресі (веб-порталі) Житомирського окружного адміністративного суду за посиланням: https://adm.zt.court.gov.ua/sud0670.

Керуючись статтями 160, 161, 169, 243, 248, 256 КАС України, суд

ухвалив:

Позовну заяву ОСОБА_1 залишити без руху.

Позивачу усунути зазначені в ухвалі суду недоліки протягом 10 днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Копію ухвали про залишення позовної заяви без руху надіслати особі, яка її подала, не пізніше наступного дня після її постановлення.

У разі якщо недоліки позовної заяви не будуть усунуті у строк, встановлений судом, позовну заяву буде повернуто позивачу.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не може бути оскаржена в апеляційному порядку.

Суддя Р.М.Шимонович