Справа № 420/5124/26
Суддя: Дубровна В.А.
Дата ухвалення: 2026-05-05 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 420/5124/26
У Х В А Л А

05 травня 2026 року м.Одеса

Суддя Одеського окружного адміністративного суду Дубровна В.А., перевіривши виконання вимог статей 160-161 КАС України за зустрічним позовом ОСОБА_1 до Головного управління ДПС в Одеській області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлепнь-рішень,

встановила:

До суду з позовом звернулось Головне управління ДПС в Одеській області до ОСОБА_1 яким просить стягнути суму заборгованості:

- з податку на доходи Фізичних осіб, що сплачується фізичними особами за результатами річного декларування у розмірі 150334 грн. 66 коп. на бюджетний рахунок UA0015744, банк отримувача Казначейство України (ЕАП), код 37607526, отримувач коштів ГУК в Од.обл./Одеська обл./11010500.

-з військового збору, що сплачується фізичними особами за результатами річного декларування у розмірі 12471 грн. 22 коп. на бюджетний рахунок UA0015001, банк отримувача Казначейство України (ЕАП), код 37607526, отримувач коштів ГУК в Од. обл./Одеська міська ТГ/11011001.

-по адміністративним штрафам та іншим санкціям у розмірі 9 020 грн. 00 коп. на бюджетний рахунок UA0015744, банк отримувача Казначейство України (ЕАП), код 37607526, отримувач коштів ГУК в Од.обл./Одеська міська ТГ/21081100..

Ухвалою суду від 03.03.2026 року відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) відповідно до ч. 5 ст. 262 КАС України, якою передбачено, що суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше.

Як встановлено судом, представником відповідача по первинному позову подано до суду зустрічний позов ОСОБА_1 до Головного управління ДПС в Одеській області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлепнь-рішень, яким просить

визнати протиправними та скасувати податкові повідомлення-рішення Головного управління ДПС в Одеській області № 18716/15-32-24-06-20 від 23.04.25, № 18715/15-32-24-06-20 від 23.04.2025, № 18718/15-32-24-06-20 від 23.04.25, № 18712/15-32-24-06-20 від 23.04.25, № 18710/15-32-24-06-20 від 23.04.25.

- зобов`язати Головне управління ДПС в Одеській області здійснити відповідні коригування показників стану розрахунків з бюджетом в інтегрованій картці платника податків ОСОБА_1 (код за РНОКПП: НОМЕР_1 ).

Частиною 1 ст. 178 Кодексу адміністративного судочиснвта України (далі - КАС України) встановлено, що зустрічна позовна заява, яка подається з додержанням загальних правил пред`явлення позову, повинна відповідати вимогам статей 160, 161, 172 цього Кодексу.

Частина перша статті 122 КАС України встановлює, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Визначення строку звернення до адміністративного суду в системному зв`язку з принципом правової визначеності слугує меті забезпечення передбачуваності для відповідача (як правило, суб`єкта владних повноважень в адміністративних справах) та інших осіб того, що зі спливом установленого проміжку часу прийняте рішення, здійснена дія (бездіяльність) не матимуть поворотної дії в часі та не потребуватимуть скасування, а правові наслідки прийнятого рішення або вчиненої дії (бездіяльності) не будуть відмінені у зв`язку з таким скасуванням.

Тобто встановлені строки звернення до адміністративного суду сприяють уникненню ситуації правової невизначеності щодо статусу рішень, дій (бездіяльності) суб`єкта владних повноважень.

Відповідно до абзацу першого частини другої статті 122 КАС України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

День, коли особа дізналася про порушення свого права (свобод чи інтересів), - це підтверджений відповідними доказами день, коли позивач дізнався про рішення, дію чи бездіяльність, внаслідок якої відбулося порушення його прав, свобод чи інтересів. Цим днем може бути, зокрема, день винесення рішення, яке оскаржується, якщо воно приймалося за участю особи, або день вчинення дії, яка оскаржується, якщо особа була присутня під час вчинення цієї дії, чи день, коли особа дізналася про протиправну бездіяльність суб`єкта владних повноважень.

Якщо такий день точно встановити неможливо, строк обчислюється з дня, коли особа повинна була дізнатися про порушення своїх прав (свобод чи інтересів). При цьому, вжите у частині другій статті 122 КАС твердження особа повинна була дізнатися слід розуміти як презумпцію можливості та обов`язку особи знати про стан своїх прав, а тому сама по собі необізнаність позивача з фактом порушення його прав не є підставою для автоматичного і безумовного поновлення строку звернення до суду.

При визначенні початку перебігу строку звернення до суду суд з`ясовує момент, коли особа фактично дізналася або мала реальну можливість дізнатися про наявність відповідного порушення (рішення, дії, бездіяльності), а не коли вона з`ясувала для себе, що певні рішення, дії чи бездіяльність стосовно неї є порушенням. Незнання про порушення через байдужість до своїх прав або небажання дізнатися про дійсний стан свого права (інтересу) не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду.

Аналогічний підхід до тлумачення поняття повинен був дізнатися, що вжите у статті 122 КАС України, неодноразово висловлювався Верховним Судом, зокрема, у постановах від 10 червня 2021 року (справа №805/4179/18-а), від 26 травня 2021 року (справа №320/1778/20), від 28 травня 2021 року (справа №521/21455/16-а), від 31 березня 2021 року (справа №240/12017/19), від 21 лютого 2020 року (справа №340/1019/19).

Отже при вирішенні питання дотримання позивачем строку звернення до суду із позовом першочергово слід визначитись зі строком, який підлягає застосуванню до спірних правовідносин, та моментом початку його перебігу. Лише після встановлення зазначених обставин суд переходить до оцінки поважності причин пропуску такого строку, якщо він дійсно був пропущений.

Як встановлено судом, предметом оскарження за зустрічним позовом є податкові повідомлення-рішення датовані 23 квітня 2025 року.

До суду з зустрічним позовом щодо їх оскарження позивач звернувся - 10.04.2026 року.

Питання строків звернення до суду як і з попереднім використанням платником податків досудового порядку вирішення спору, так і без застосування зазначеної процедури було предметом неодноразового розгляду Верховним Судом і станом на сьогодні практика Верховного Суду з цього питання є сформованою і усталеною.

Так, у пункті 17 постанови від 16 липня 2025 року у справі № 500/2276/24 Велика Палата Верховного Суду виснувала, якщо платник податків не оскаржував рішення контролюючого органу в досудовому (адміністративному) порядку - строк звернення до суду становить 6 місяців (частина друга статті 122 КАС України).

Повертаючись до зустрічної позовної заяви та враховуючи, що позивач не використав процедуру адміністративного оскарження рішення контролюючого органу, строк звернення до суду становить 6 (шість) місяців відповідно до частини 2 статті 122 КАС України.

Як вбачається з матеріалів позовної заяви, у т.ч. листа ДПС в Одеській області України від 01.04.2026 р. № 10023/15-32-06-06, за результатами документальної позапланової невиїзної перевірки ФО-ПП ОСОБА_1 Головним управлінням ДПС в Одеській області відповідно до акту перевірки від 18.03.2025 № 11610/15-32-24-06-86, прийнято, зокрема, ППР № 18716/15-32-24-06-20 від 23.04.25, № 18715/15-32-24-06-20 від 23.04.2025, № 18718/15-32-24-06-20 від 23.04.25, № 18712/15-32-24-06-20 від 23.04.25, № 18710/15-32-24-06-20 від 23.04.25, які 24.04.2025 надіслано засобами поштового зв`язку з повідомленням про вручення поштового відправлення (штрих кодовий ідентифікатор № 436) на податкову адресу ФО-ПП ОСОБА_1 .

За нормами пункту 42.2. ст. 42 ПК України документи вважаються належним чином врученими, якщо вони надіслані у порядку, визначеному пунктом 42.4 цієї статті, надіслані за адресою (місцезнаходженням, податковою адресою) платника податків рекомендованим листом з повідомленням про вручення або особисто вручені платнику податків (його представнику). ( пункт 42.2. ст. 42 ПК України).

З огляду на вказане, судом встановлено, що позивачем пропущений шестимісячний строк звернення до суду відповідно до частини 2 статті 122 КАС України.

Згідно ч.1 та ч. 2 ст. 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

У постанові від 18 травня 2023 року по справі № 560/19830/21 Верховний Суд зазначив, що причина пропуску строку звернення до суду із адміністративним позовом може вважатися поважною, якщо вона відповідає одночасно усім таким умовам: 1) це обставина або кілька обставин, яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк; 2) це обставина, яка виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк; 3) ця причина виникла протягом строку, який пропущено; 4) ця обставина підтверджується належними і допустимими засобами доказування. Тобто поважними причинами можуть визнаватися лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належним чином.

Оскільки до зустрічної позовної заяви не додано заяви про поновлення строку звернення до суду, тому позивачу пропонується надати заяви/клопотання про поновлення строку звернення до адміністративного суду з заявленими вимогами, з зазначенням обставин, доказами, які перешкоджали своєчасному зверненню до суду.

Таким чином, вищевказані обставини є недоліками зустрічної позовної заяви та створюють перешкоди для вирішення питання про наявність підстав для прийняття до розгляду зустрічного позову.

Частиною 2 статті 169 КАС України встановлено, що в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Зважаючи на викладене, позовна заява відповідно до ч.1 ст.169 КАС України підлягає залишенню без руху із встановленням позивачу строку для усунення її недоліків.

Керуючись ст.ст.160, 161,ч. 1 ст. 169 КАС України,

ухвалила:

Зустрічну позовну заяву залишити без руху.

Надати позивачу за зустрічним позовом строк для усунення недоліків позовної заяви протягом десяти днів з дня вручення даної ухвали, а саме, надати заяву про поновлення строку звернення до суду, з обов`язковим зазначенням обставин, які були б об`єктивно непереборними та не залежали від його волевиявлення, були б пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення у справі процесуальних дій, або докази дотримання строку звернення до суду.

Копію цієї ухвали надіслати позивачу.

У разі невиконання вимог цієї ухвали позовна заява буде повернута заявнику.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя В.А Дубровна