Справа № 520/5121/26
Суддя: Полях Н.А.
Дата ухвалення: 2026-05-11 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

11 травня 2026 р. № 520/5121/26

Харківський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді - Полях Н.А., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи адміністративну справу за позовною заявою Товариства з обмеженою відповідальністю "ГРЕЙН КОРН" (, просп. Байрона, буд. 45, м. Харків, 61105) до Головного управління ДПС у Харківській області (, вул. Григорія Сковороди, 46, м. Харків, 61057) про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії,-

В С Т А Н О В И В:

До Харківського окружного адміністративного суду звернувся представник позивача з адміністративним позовом, в якому просить суд:

- визнати протиправним та скасувати рішення Комісії регіонального рівня з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 24.02.2026 року № 42819 про відповідність платника податку Товариства з обмеженою відповідальністю «ГРЕЙН КОРН» критеріям ризиковості платника податку;

- зобов`язати Головне управління ДПС у Харківській області виключити платника податку Товариство з обмеженою відповідальністю «ГРЕЙН КО??», з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

В обґрунтування позову зазначено, що оскаржуване рішення контролюючого органу є протиправним та таким, що підлягає скасуванню.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду було прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито спрощене провадження в адміністративній справі.

Сторони були належним чином повідомлені про відкриття провадження у справі.

Відповідач подав до суду відзив на позовну заяву, в якому зазначив, що у спірних правовідносинах він діяв згідно чинного законодавства.

У відповіді на відзив позивач додатково аргументував свою правову позицію у спірних правовідносинах.

Керуючись приписами ст. 171, 257, 262 КАС України, суд зазначає, що розгляд позовної заяви здійснюється за правилами спрощеного позовного провадження.

Згідно з ч. 5 ст. 262 КАС України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

З огляду на вказане вище, суд вважає за можливе розглянути справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами.

Відповідно до приписів ч. 4 ст. 229 КАС України, оскільки розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи згідно із приписами ст. 258 КАС України, то фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, повно виконавши процесуальний обов`язок зі збору доказів, перевіривши доводи сторін добутими доказами, дослідивши зібрані по справі докази в їх сукупності, проаналізувавши зміст належних норм матеріального і процесуального права, які врегульовують спірні правовідносини, виходить з таких підстав та мотивів.

Судом встановлено, що Товариство з обмеженою відповідальністю «ГРЕЙН КОРН» є платником податку на додану вартість, зареєстроване 01.07.2021, індивідуальний податковий номер 44282510.

ТОВ «ГРЕЙН КОРН» орендує офісне приміщення за адресою 61105, Харківська обл., місто Харків, проспект Байрона, будинок, 45 згідно договору оренди №Д-08/01-03-25/ГК від 01.03.2025 р. у ТОВ «ВІЛОТА», , що було відображено у формі 20-ОПП, ідентифікатор об`єкта оподаткування 37800001 (Реєстраційний номер документа: ).

Підприємством здійснюються наступні види діяльності: 46.90 Неспеціалізована оптова торгівля основний; 45.31 оптова торгівля деталями та приладдям для автотранспортних засобів; 46.21 оптова торгівля зерном, необробленим тютюном, насінням і кормами для тварин; 46.33 оптова торгівля молочними продуктами, яйцями, харчовими оліями та жирами; 46.75 оптова торгівля хімічними продуктами; 49.20 вантажний залізничний транспорт; 49.41 вантажний автомобільний транспорт; 52.24 транспортне оброблення вантажів; 52.29 Інша допоміжна діяльність у сфері транспорту; 77.39 надання в оренду інших машин, устатковання та товарів.

Позивач на постійній основі здійснює оптову закупівлю патоки (меляси), одержаної внаслідок вилучення або рафінування цукру (код УКТ ЗЕД 1703,) та деревини паливної, зокрема, деревинних гранул (код УКТ ЗЕД ) для подальшого оптового продажу з метою отримання прибутку за видом діяльності (КВЕД: 46.90 неспеціалізована оптова торгівля (основний).

ТОВ «ГРЕЙН КОРН» орендує в достатній кількості ємності:

- на підставі договору суборенди майна 0105/2 від 01.05.2024 року, який укладено з ТОВ «КОМПАНІЯ «ЕКО-ЕНЕРГІЯ». Ємності, в яких здійснюється зберігання меляси (ємність для зберігання меляси № 3 та № 5) знаходяться за адресою: Сумська область, Лебединський район, с. Будилка, вул. Заводська, буд. 1Г, що було відображено у формі 20-ОПП, ідентифікатор об`єкта оподаткування 9300003 (Реєстраційний номер документа: ) та 9300005 (Реєстраційний номер документа: );

- на підставі договору оренди майна № 11/1 від 28.11.2023 року, який було укладено з ТОВ «ДЖАННІ» та діяв до 11.05.2025 р., ємність (паточний резервуар № 11), в якій здійснюється зберігання меляси знаходиться за адресою: Вінницька область, Барський район, м. Бар, вул. Хмельницького Б., буд. 25/18;

- на підставі договору суборенди майна № 12/05/25-ГК від 12.05.2025 року, який укладено з ТОВ «БАРСЬКИЙ БІОЕНЕРГЕТИЧНИЙ КОМПЛЕКС» з 12.05.2025 року ємність (паточний резервуар № 11), в якій здійснюється зберігання меляси знаходиться за адресою: Вінницька область, Барський район, м. Бар, вул. Хмельницького Б., буд. 25/18, що було відображено у формі 20-ОПП, ідентифікатор об`єкта оподаткування 9300006 (Реєстраційний номер документа: ).

Ємності для зберігання меляси, що орендується/суборендується позивачем повністю відповідає поданій до контролюючого органу звітності (повідомлення за формою 20-ОПП «про об`єкти оподаткування або об`єкти, пов`язані з оподаткуванням або через які проводиться діяльність»).

05.09.2025 ТОВ «ГРЕЙН КОРН» отримало Рішення від 05.09.2025 № 220349 про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку, де зазначено, що Комісією регіонального рівня відповідно до п. 6 Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 11 грудня 2019 року № 1165, у зв`язку з виявленням обставин та/або отриманням інформації контролюючим органом у процесі поточної діяльності прийнято рішення про відповідність платника податку (ТОВ «ГРЕЙН КОРН») критеріям ризиковості платника податку.

Підставою для прийняття рішення про відповідність платника податків критеріям ризиковості платника податку зазначено п. 8, що визначений у додатку 1 до Порядку зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11 грудня 2019 р. № 1165.

22.10.2025 позивачем було надано пояснення та документи, що свідчать про невідовідність платника податку ТОВ ГРЕЙН КОРН» критеріям ризиковості платника податку.

31.10.2025 позивач отримав Рішення від 31.10.2025 року № 261353 про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку, де зазначено, що Комісією регіонального рівня з урахуванням отриманих від платника податку інформації та копій відповідних документів від 19.12.2023 року № 1 прийнято рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

10.11.2025 позивачем, керуючись п. 6. Порядку № 1165, повторно було надано пояснення та документи, що свідчать про невідповідність платника податку ТОВ «ГРЕЙН КОРН» критеріям ризиковості платника податку.

18.11.2025 позивач отримав Рішення від 18.11.2025 року № 273641, відповідно до якого прийнято рішення про відповідність платника податку (ТОВ «ГРЕЙН КОРН») критеріям ризиковості платника податку. При цьому, В Рішенні від 18.11.2025 року № 273641 стоїть позначка у колонці «Ненадання платником податку копій документів, які можуть свідчити про невідповідність критеріям ризиковості платника податку», але в колонці документи так само не вказано яких документів не було надано, зазначено лише «накопичення залишків нереалізованих товарів».

02.12.2025 позивачем, керуючись п. 6. Порядку № 1165, повторно було надано пояснення та документи, що свідчать про невідповідність платника податкуТОВ «ГРЕЙН КОРН» критеріям ризиковості платника податку.

Комісією з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у Харківській області було прийнято оскаржуване РІШЕННЯ від 24.02.2026 року № 42819, відповідно до якого прийнято рішення про відповідність позивача критеріям ризиковості платника податку.

У рішенні зазначено код податкової інформації - 11 - накопичення залишків нереалізованих товарів за відсутності (недостатності) місць для їх зберігання (власних, орендованих складських приміщень) відповідно до поданої до контролюючих органів звітності та інформація за якою встановлена відповідність платника податку критеріям ризиковості, а саме: тип операції придбання/ постачання придбання; період здійснення господарської операції з 05.09.2025 по 05.09.2025; код згідно з УКТЗЕД операції, визначеної як ризикова 1703; податковий номер платника податку, задіяного в ризиковій операції 44282510; дата включення платника податку, задіяного в ризиковій операції, до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку - 05.09.2025.

У рішенні від 24.02.2026 року №42819 стоїть позначка у колонці «Ненадання платником податку копій документів, які можуть свідчити про невідповідність критеріям ризиковості платника податку», однак в графі «документи» зазначено лише: накопичення залишків нереалізованих товарів.

Не погодившись із прийнятим контролюючим органом оскаржуваним рішенням, позивач звернувся до суду з даним адміністративним позовом.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає наступне.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час адміністрування податків, а також відповідальність за порушення податкового законодавства визначає Податковий кодекс України від 02.12.2010 №2755-VI в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин.

Відповідно до пункту 201.1 статті 201 ПК України на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України (пункт 201.16 статті 201 ПК України).

Постановою Кабінету Міністрів України від 11 грудня 2019 року №1165 окрім іншого затверджено Порядок зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (надалі Порядок №1165).

Так, Порядком №1165 визначено процедуру прийняття комісією ДПС рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Згідно з пунктом 2 Порядку №1165 автоматизований моніторинг відповідності податкової накладної/розрахунку коригування критеріям оцінки ступеня ризиків - сукупність заходів та методів, що застосовуються контролюючим органом для виявлення ознак наявності ризиків порушення норм податкового законодавства за результатами проведення автоматизованого аналізу наявної в інформаційних системах контролюючих органів податкової інформації.

Відповідно до пункту 3 Порядку №1165 податкові накладні/ розрахунки коригування (крім розрахунків коригування, складених у разі зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, та розрахунків коригування, складених на неплатника податку), що подаються для реєстрації в Реєстрі, перевіряються щодо відповідності ознакам безумовної реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування.

Відповідно до п.6 Порядку зупинення №1165, у разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня виключає платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Додатком 4 до Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних затверджено типову форму рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку, яка містить наступний припис: "Рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку може бути оскаржено в адміністративному або судовому порядку".

Отже, з аналізу наведених норм вбачається, що, положення Порядку №1165 встановлюють можливість платника податку оскаржити рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, у тому числі у судовому порядку.

Відповідно до п.5 Порядку №1165, платник податку, яким складено та/або подано для реєстрації в Реєстрі податкову накладну/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряється щодо відповідності критеріям ризиковості платника податку, показникам, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку.

Податкова накладна/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряються щодо відповідності відображених у них операцій критеріям ризиковості здійснення операцій.

Згідно з п.6 Порядку №1165, у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну/розрахунок коригування, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.

Питання відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку розглядається комісією регіонального рівня.

У разі встановлення відповідності платника податку хоча б одному з критеріїв ризиковості платника податку комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Включення платника податку до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.

Платник податку отримує рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку через електронний кабінет у день прийняття такого рішення.

У рішенні зазначається підстава, відповідно до якої встановлено відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Комісією регіонального рівня розглядається питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, у разі виявлення обставин та/або отримання інформації, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку та/або отримання інформації та копій відповідних документів від платника податку, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

У разі виявлення обставин та/або отримання інформації, визначених абзацом сьомим цього пункту, та прийняття комісією регіонального рівня рішення про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку платник податку отримує таке рішення в електронному кабінеті в день його прийняття.

Інформація та копії документів подаються платником податку до ДПС в електронній формі засобами електронного зв`язку з урахуванням вимог Законів України Про електронні документи та електронний документообіг, Про електронні довірчі послуги та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого Мінфіном.

Документами, необхідними для розгляду питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, можуть бути: договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них; договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлено повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції; первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявних типових форм та галузевої специфіки, накладні; розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків; документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачено договором та/або законодавством; інші документи, що підтверджують невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Інформацію та копії документів, подані платником податку, комісія регіонального рівня розглядає протягом семи робочих днів, що настають за датою їх надходження, та приймає відповідне рішення.

За результатами розгляду інформації та копій документів комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, яке платник податку отримує в електронному кабінеті у день його прийняття.

Суд звертає увагу на те, що критерії ризиковості платника податків на додану вартість викладено у Додатку 1 до Порядку №1165, відповідно до яких таким критерієм є, зокрема: "8. У контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування".

Тобто, законодавцем установлена певна послідовність прийняття рішення про відповідність платника податку на додану вартість Критеріям ризиковості платника податку на додану вартість.

Так, рішенню Комісії щодо відповідності платника податку Критеріям ризиковості платника податку на додану вартість має передувати складання та направлення таким платником податкової накладної/розрахунку коригування, за наслідками чого здійснюється моніторинг платника податку, податкової накладної/розрахунку коригування.

При цьому, встановленню наявності у контролюючих органах податкової інформації, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, яка стала відома контролюючому органу у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, має передувати моніторинг податкової накладної/розрахунку коригування, поданої для реєстрації.

Отже, питання відповідності підприємства Критеріям ризиковості платника ПДВ має розглядатись Комісією регіонального рівня за наслідками подання підприємством для реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування та моніторингу платника податку і податкової накладної/розрахунку коригування, що направлена для реєстрації.

При цьому моніторинг проводиться в автоматизованому порядку.

Разом з тим, зі змісту оскарженого рішення вбачається, що комісією регіонального рівня прийнято рішення про відповідність позивача критеріям ризиковості платника податку на додану вартість не за наслідками подання останнім податкової накладної/розрахунку коригування для реєстрації, що має передувати моніторингу платника податку, моніторингу такої накладної/розрахунку коригування.

Суд встановив, що зі змісту оскаржуваного рішення та доводів, викладених у відзиві на позовну заяву вбачається, що рішення від 24.02.2026 року № 42819 прийнято на підставі аналізу діяльності позивача.

При цьому, підставою прийняття спірного рішення зазначено - накопичення залишків нереалізованих товарів за відсутності (недостатності) місць для їх зберігання (власних, орендованих складських приміщень) відповідно до поданої до контролюючих органів звітності та інформація за якою встановлена відповідність платника податку критеріям ризиковості, а саме:

тип операції придбання/ постачання придбання;

період здійснення господарської операції з 05.09.2025 по 05.09.2025;

код згідно з УКТЗЕД операції, визначеної як ризикова 1703;

податковий номер платника податку, задіяного в ризиковій операції 44282510;

дата включення платника податку, задіяного в ризиковій операції, до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку - 05.09.2025.

Крім того, у рішенні від 24.02.2026 року № 42819 стоїть позначка у колонці «Ненадання платником податку копій документів, які можуть свідчити про невідповідність критеріям ризиковості платника податку», в графі «документи» зазначено: накопичення залишків нереалізованих товарів.

Суд зазначає, що повідомленням від 16.02.2026 року № 1602 позивач зазначив про надання інформації та копій документів в кількості 83 штуки щодо невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку позивачем було зазначено, що станом на 30.06.2025 р. загальний залишок товарної номенклатури «Меляса» за кодом УКТЗЕД 1703, які відображені в фінансовій звітності малого підприємства за І півріччя 2025 року, становив 8 562,77 т на загальну суму 13 601 075,72 грн. без ПДВ.

Також позивачем наведено інформацію та надано підтверджуючи документи щодо придбання зазначеної кількості меляси у ПП «Агро-Експрес-Сервіс», ТОВ «ЦУКОРАГРОПРОМ», ТДВ «ШАМРАЇВСЬКИЙ ЦУКРОВИЙ ЗАВОД» та її реалізації ТОВ «АГРОЛОГІСТИКА Україна» та ТОВ «БАРСЬКИЙ БЕК».

Відповідно до договору оренди майна № 11/1 від 28.11.2023 р. та акту прийому передачі ТОВ «ДЖАННІ» було передано позивачу в оренду паточний резервуар № 11 літ. « 46». Надання послуг оренди та оплата таких послуг підтверджується відповідними актами надання послуг та платіжними інструкціями про оплату. Згідно додаткової угоди № 1 від 11.05.2025 р., у зв`язку з необхідністю приведення у відповідність фактичного землекористування сторони дійшли взаємної згоди достроково припинити дію договору оренди майна № 11/1 від 28.11.2023 р. з ТОВ «ДЖАННІ» 11.05.2025 р.

12.05.2025 р. позивачем було укладено договір суборенди № 12/05/25-ГК від 12.05.2025 р. з ТОВ "БАРСЬКИЙ БІОЕНЕРГЕТИЧНИЙ КОМПЛЕКС" (Код ) на виконання якого, 12.05.2025 року позивачем отримано в суборенду паточний резервуар № 11 літ. « 46», що було відображено у формі 20-ОПП, ідентифікатор об`єкта оподаткування 9300006 (Реєстраційний номер документа: ). Надання послуг суборенди та оплата таких послуг підтверджується відповідними актами надання послуг та платіжними інструкціями про оплату.

Згідно технічного паспорта паточний резервуар це вертикальний сталевий циліндричний резервуар, обмежених розмірів та місткості. Відповідно до паспорта місткість резервуару визначається в метрах кубічних, середнє значення густини меляси складає 1 400 кг/м3, відповідно місткість паточного резервуару № 11 літ. « 46» складає 3 190 м3, або 4 466 тон.

Позивачем наведено інформацію та надано підтверджуючи документи щодо придбання вказаної кількості меляси у ПП «Агро-Експрес-Сервіс», ТОВ «КОМПАНІЯ ЕКО НОВА», ТОВ «АГРОКОМПЛЕКС «ЗЕЛЕНА ДОЛИНА», ТОВ «КРАЄВИД», ПП «СТАМАТ», ТОВ «ЦУКОРАГРОПРОМ», ТОВ «ШАМРАЇВСЬКИЙ ЦУКОР» та її реалізації ТОВ «АГРОЛОГІСТИКА Україна».

Ємності для зберігання меляси, що знаходились за адресою Сумська область, Сумський район, с. Будилка, вул. Заводська, буд. 1Г, ТОВ «ГРЕЙН КОРН» використовував на правових підставах.

Відповідно до договору суборенди майна № 0109/2 від 01.09.2021 р. та актів прийому передачі ТОВ «КОМПАНІЯ «ЕКО-ЕНЕРГІЯ» було передано в суборенду позивачу ємності для зберігання меляси № 1, № 3 та № 4. Згідно акту прийому передачі майна від 01.12.2021 р. було передано в оренду ємності для зберігання меляси № 5 та 01.03.2024 року позивачем повернена з суборенди ємність для зберігання меляси № 1. Наявність суборендованих ємностей було відображено у формі 20-ОПП, ідентифікатор об`єкта оподаткування 9300003 (Реєстраційний номер документа: ) та 9300005 (Реєстраційний номер документа: ).

Надання послуг суборенди та оплата таких послуг підтверджується відповідними актами надання послуг та платіжними інструкціями про оплату.

Згідно технічних паспортів технічних паспортів ємності для зберігання меляси є вертикальними циліндричними, обмежених розмірів та місткості.

Придбання та облік меляси здійснюється в тонах метричних, в той же час місткість ємностей відповідно до технічних паспортів визначається в метрах кубічних, середнє значення густини меляси складає 1 400 кг/м3.

Крім того, 14.07.2025 р. Товариство звернулося із листом щодо переднього огляду та 01.10.2025р. із заявою до Харківської торгово промислової палати щодо фіксування стану активів, пошкоджених або зруйнованих внаслідок воєнних (бойових) дій та отримало Експертний висновок від 14.11.2025 р., в якому фіксується фактичний стан активів:

- ємності для зберігання (інвентарний номер ємності: 108 та 143) наявні наскрізні посічення, деформації корпусів, розриви та порушення геометрії;

- меляса ємності, в яких зберігався актив, мають посічення, розриви та деформації. Поблизу залишків ємностей наявні сліди розливу меляси.

Позивач також отримав Сертифікат № 6300-25-2483 від 26.11.2025 р. Харківської Торгово-промислової палати, який засвідчує форс мажорні обставини (обставини непереборної сили): військова агресія російської федерації проти України,, внаслідок чого були знищені активи ТОВ «ГРЕЙН КОРН», втративши свої споживчі властивості у кількості 3 972,146 тон на загальну суму 8 447 489,61 грн. без ПДВ.

Залишок неушкодженої кількості меляси 800 тон був реалізований позивачем в вересні 2025 року ТОВ «АГРОЛОГІСТИКА УКРАЇНА". Документи щодо списання меляси у кількості 3 972,146 тон внаслідок форс-мажорних обставин та документи щодо реалізації вцілілого залишку меляси в кількості 800 тон надавались разом з повідомленням.

Таким чином, позивач надав вичерпні пояснення та документи щодо відсутності залишків товару «Меляса» за кодом УКТЗЕД 1703 станом на 30.09.2025 року та на 01.01.2026 року, наявності в достатній кількості орендованих ємностей для зберігання меляси, що придбавалась та реалізовувалась позивачем, документи та пояснення щодо списання меляси у кількості 3 972,146 тон у зв`язку з її знищенням, документи, які засвідчують форс-мажорні обставини.

Таким чином, суд доходить висновку, що надані представником позивача пояснення та первинні документи на їх підтвердження, в повній мірі доводять правомірність здійснення господарської діяльності позивача.

Крім того, аналіз приписів Порядку №1165 дає підстави для висновку, що право комісії регіонального рівня щодо розгляду питання про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку самостійно ініціювати процедуру розгляду вказаного питання лише з підстав наявності податкової інформації вказаним Порядком не передбачено, а відповідно до пункту 6 Порядку №1165 виявлення обставин та/або отримання інформації може бути самостійною підставою тільки для розгляду комісією регіонального рівня питання виключення платника податку з переліку платників, а не щодо включення його до такого переліку.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 23.06.2022 у справі №640/6130/20.

Судом встановлено, що у спірному рішенні не зазначено суть та характер наявної податкової інформації, що стала підставою для його прийняття, не ідентифіковано конкретні ризикові операції та/або податкові накладні платника, в яких були зафіксовані такі операції, не наведено конкретних підстав його прийняття (фактичних і юридичних), а також переконливих і зрозумілих мотивів прийняття такого рішення. Натомість контролюючими органами лише процитовано зміст п. 8 Критеріїв ризиковості платника податків.

Отже, оскаржуване рішення не містять жодної мотивації підстав та причин віднесення підприємства до ризикових платників податків відповідно до п. 8 Критеріїв ризиковості платників податку та не містять доказів наявності податкової інформації, що свідчить про наявність ознак здійснення ризикових операцій платником з посиланнями на відповідні документи.

При цьому, суд завертає увагу на те, що загальними вимогами, які висуваються до акту індивідуальної дії, як акта правозастосування, є його обґрунтованість та вмотивованість, тобто наведення податковим органом конкретних підстав його прийняття (фактичних і юридичних), а також переконливих і зрозумілих мотивів його прийняття. Крім того, акти, що затверджують критерії ризиковості здійснення операцій мають на меті встановити норми права, які зачіпають права, свободи й законні інтереси громадян та інших осіб, а відтак підлягають обов`язковій реєстрації у порядку, визначеному діючим законодавством.

Проте відповідачем не надано жодних доказів, що у достатній мірі підтверджували б правомірність включення позивача до переліку ризикових платників податків.

Суд також зауважує, що у разі наявності у контролюючого органу інформації, що може свідчити про вчинення позивачем та/або його контрагентом порушень вимог податкового законодавства, такий орган не позбавлений можливості призначити та провести документальну перевірку платника податку, за результатами якої дослідити питання ведення ним господарської діяльності та правомірності відображення її результатів у податковому обліку.

Податковий орган не надав доказів, що у достатній мірі підтверджували б правомірність включення позивача до переліку ризикових платників податків.

Суд підкреслює, що здійснення моніторингу відповідності податкових накладних/розрахунків коригування критеріям оцінки ступеня ризиків є превентивним заходом, спрямованим на убезпечення від безпідставного формування податкового кредиту за операціями, що не підтверджені первинними документами або підтверджені платником податку копіями документів, які складені з порушенням законодавства. Здійснення моніторингу не повинне підміняти за своїм змістом проведення податкових перевірок як способу реалізації владних управлінських функцій податкового органу.

Така правова позиція вже неодноразово викладалась Верховним Судом, зокрема у постановах від 23 жовтня 2018 року по справі №822/1817/18, від 21 травня 2019 року по справі №0940/1240/18.

Судова практика вирішення податкових спорів виходить з презумпції добросовісності платника, яка передбачає економічну виправданість дій платника, що мають своїм наслідком отримання податкової вигоди, та достовірність у бухгалтерській та податковій звітності платника.

Зазначена правова позиція узгоджується з висновками Верховного Суду, викладеному у постанові від 23 липня 2020 року у справі №240/6806/17.

За наведених обставин слід дійти висновку, що відповідачем не доведено існування підстав для застосування до позивача пункту 8 Критеріїв ризиковості платників податку з відповідним внесенням до переліку ризикових суб`єктів господарювання, що свідчить про те, що відповідач діяв не у спосіб, визначений законодавством, а тому оскаржуване рішення є протиправним та підлягає скасуванню.

Положеннями пункту 6 Порядку №1165 визначено, що у разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня виключає платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

За таких обставин, зобов`язання відповідача виключити позивача з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості, є належним і ефективним способом захисту порушеного права підприємства. Крім цього, такий спосіб захисту є дотриманням судом гарантій того, що спір між сторонами буде остаточно вирішений, тому позовні вимоги у зазначеній частині також підлягають задоволенню.

Судом враховується, що згідно п.41 висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Статтею 19 Конституції України передбачено, що правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством. Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ч. 2 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Частиною 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

З огляду на встановлені у справі обставини та надані сторонами докази, суд дійшов висновку про наявність підстав для задоволення адміністративного позову.

Розподіл судових витрат здійснюється відповідно до ст.139 Кодексу адміністративного судочинства України.

Керуючись ст. 14, 22, 194, 243, 246, 249, 250, 255, 295 КАС України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю "ГРЕЙН КОРН" (, просп. Байрона, буд. 45, м. Харків, 61105) до Головного управління ДПС у Харківській області (, вул. Григорія Сковороди, 46, м. Харків, 61057) про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати рішення Комісії регіонального рівня з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 24.02.2026 року № 42819 про відповідність платника податку Товариства з обмеженою відповідальністю «ГРЕЙН КОРН» (, просп. Байрона, буд. 45, м. Харків, 61105) критеріям ризиковості платника податку.

Зобов`язати Головне управління ДПС у Харківській області (, вул. Григорія Сковороди, 46, м. Харків, 61057) виключити платника податку Товариство з обмеженою відповідальністю «ГРЕЙН КО??» (, просп. Байрона, буд. 45, м. Харків, 61105), з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Державної податкової служби в Харківській області (, 61057 м. Харків, вул. Григорія Сковороди, буд.46) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "ГРЕЙН КОРН" (, просп. Байрона, буд. 45, м. Харків, 61105) суму судового збору у розмірі 2 662,40 грн (дві тисячі шістсот шістдесят дві гривні 40 копійок).

Рішення може бути оскаржене до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення складено 11 травня 2026 року.

Суддя Н.А. Полях