Справа № 320/29361/24
Суддя: Дудін С.О.
Дата ухвалення: 2026-05-05 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Київський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Дудіна С.О., розглянувши у порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_1 та Військової частини НОМЕР_2 про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити певні дії,
До Київського окружного адміністративного суду звернулась ОСОБА_1 з позовом до Військової частини НОМЕР_1 про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити певні дії.
Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 23.07.2024 відкрито провадження в адміністративній справі та вирішено здійснити розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін.
Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 01.04.2025 залучено до участі у справі в якості другого відповідача Військову частину НОМЕР_2 .
01.04.2026 на адресу суду від позивача надійшла заява про відмову від позову, в якій позивач просить прийняти до розгляду заяву та закрити провадження у справі.
Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 10.04.2026 вирішено здійснювати розгляд адміністративної справи за правилами спрощеного позовного провадження в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін. Судове засідання призначено на 05 травня 2026 року о 10 год. 30 хв. Явку сторін в судове засідання визнано обов`язковою.
Означена ухвала мотивована тим, що при здійсненні судом візуального огляду та співставлення підписів на заяві про відмову від позову, поданій від імені позивача, та наявних у справі копіях паспорта громадянина України ОСОБА_1 , посвідчення офіцера ОСОБА_1 , а також підписів позивача на завірених копіях додатків до позовної заяви, у суду виникли сумніви щодо вчинення підпису на заяві про відмову від позову саме ОСОБА_1 , а не іншою особою.
У судове засідання 05.05.2026 з`явилася позивач та представники відповідачів.
У судовому засіданні 05.05.2026 судом було поставлено на обговорення питання щодо поданої заяви про відмову від позову та з`ясовано дійсне волевиявлення позивача.
Позивач, після оголошення змісту заяви та пред`явлення їй відповідного документа повідомила суду, що зазначену заяву вона не складала, не підписувала і до суду не подавала. Позивач також підтвердила, що підпис, який міститься на заяві про відмову від позову від 29.03.2026, їй не належить, від позову вона не відмовляється та наполягає на продовженні розгляду справи по суті.
Усною ухвалою суду від 05.05.2026, постановленою із занесенням до протоколу судового засідання, вирішено здійснити подальший розгляд справи у порядку письмового провадження.
Суд звертає увагу, що заява про відмову від позову є процесуальним документом, подання якого може спричинити істотні правові наслідки для особи, від імені якої її подано, зокрема закриття провадження у справі та неможливість повторного звернення до суду з тотожним спором.
Водночас особисте заперечення позивачем факту складення і підписання заяви про відмову від позову, а також її підтвердження про відсутність наміру відмовлятися від позову, об`єктивно свідчать про наявність обставин, які потребують перевірки уповноваженим органом досудового розслідування.
Суд не вирішує питання про винуватість конкретної особи, не встановлює факту підроблення документа у кримінально-правовому розумінні та не здійснює остаточної правової кваліфікації діяння. Водночас наявність у матеріалах адміністративної справи процесуального документа, який поданий від імені позивача, але авторство та підписання якого позивач категорично заперечує, може свідчити про ознаки кримінального правопорушення, пов`язаного зі складенням, підробленням та/або використанням документа, поданого до суду від імені іншої особи без її волевиявлення.
Відповідно до частин першої-третьої статті 189 Кодексу адміністративного судочинства України позивач може відмовитися від позову, а відповідач - визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві.
До ухвалення судового рішення у зв`язку з відмовою позивача від позову або визнанням позову відповідачем суд роз`яснює сторонам наслідки відповідних процесуальних дій, перевіряє, чи не обмежений представник відповідної сторони у повноваженнях на їх вчинення.
Про прийняття відмови від позову суд постановляє ухвалу, якою закриває провадження у справі. У разі часткової відмови позивача від позову суд постановляє ухвалу, якою закриває провадження у справі щодо частини позовних вимог.
Згідно з частиною п`ятою статті 189 КАС України суд не приймає відмови від позову, визнання позову і продовжує розгляд адміністративної справи, якщо ці дії позивача або відповідача суперечать закону чи порушують чиї-небудь права, свободи або інтереси.
Згідно з пунктом 2 частини першої статті 238 КАС України суд закриває провадження у справі лише у разі, якщо позивач відмовився від позову і відмову прийнято судом.
З огляду на особисте заперечення позивачем факту підписання та подання заяви про відмову від позову, суд дійшов висновку, що така заява не може розглядатися як належне та достовірне волевиявлення позивача на відмову від позову.
На підставі викладеного ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 05.05.2026 відмовлено у прийнятті відмови від позову, викладеної у заяві від 29.03.2026.
Згідно з частинами першою, другою статті 249 КАС України суд, виявивши під час розгляду справи порушення закону, може постановити окрему ухвалу і направити її відповідним суб`єктам владних повноважень для вжиття заходів щодо усунення причин та умов, що сприяли порушенню закону.
У разі необхідності суд може постановити окрему ухвалу про наявність підстав для розгляду питання щодо притягнення до відповідальності осіб, рішення, дії чи бездіяльність яких визнаються протиправними.
За приписами частин четвертої, п`ятої та дев`ятої статті 249 КАС України в окремій ухвалі суд має зазначити закон чи інший нормативно-правовий акт (у тому числі його статтю, пункт тощо), вимоги яких порушено, і в чому саме полягає порушення.
З метою забезпечення виконання вказівок, що містяться в окремій ухвалі, суд встановлює у ній строк для надання відповіді залежно від змісту вказівок та терміну, необхідного для їх виконання.
Окрема ухвала стосовно порушення законодавства, яке містить ознаки кримінального правопорушення, надсилається прокурору або органу досудового розслідування, які повинні надати суду відповідь про вжиті ними заходи у визначений в окремій ухвалі строк. За відповідним клопотанням прокурора або органу досудового розслідування вказаний строк може бути продовжено.
Таким чином, окрема ухвала має на меті усунення виявлених у процесі розгляду адміністративного позову порушень закону та є підставою для розгляду питання щодо відповідальності винних осіб, вона може стосуватись будь-якого суб`єкта, зокрема й того, який не бере участь у справі. Окрема ухвала - це рішення, яким суд реагує на виявлені під час розгляду справи порушення закону, причини та умови, що сприяли вчиненню порушення.
Слід зазначити, що суд має право, а не зобов`язаний постановити окрему ухвалу. Проте, враховуючи особливий статус суду в системі органів, що забезпечують правовий порядок, суд зобов`язаний реагувати на випадки очевидних, умисних або системних порушень закону.
Підставою для окремої ухвали є виявлення порушення закону і встановлення причин та умов, що сприяли вчиненню порушення. Відтак, окрема ухвала може бути постановлена лише у разі, якщо під час саме судового розгляду конкретної справи встановлено певне правопорушення. Юридична кваліфікація правопорушення судом не здійснюється. Водночас суд може в окремій ухвалі зазначити, елементи якого складу правопорушення слід перевірити (службова недбалість, зловживання владою тощо).
З урахуванням установлених під час судового розгляду обставин суд вважає за необхідне повідомити Київську обласну прокуратуру про обставини, які можуть свідчити про ознаки кримінального правопорушення, передбаченого, зокрема, статтею 358 КК України, статтею 384 КК України або іншого кримінального правопорушення, остаточна правова кваліфікація якого належить до повноважень органу досудового розслідування та прокурора.
Під час перевірки зазначених обставин доцільно надати оцінку, зокрема:
- чи складалася та підписувалася заява про відмову від позову від 29.03.2026 позивачем ОСОБА_1 ;
- ким фактично підписано та подано до суду зазначену заяву;
- яким способом і через яку особу / канал зв`язку зазначена заява потрапила до суду;
- чи мало місце використання документа від імені позивача без його волевиявлення з метою припинення судового розгляду адміністративної справи;
- чи містяться в таких діях ознаки кримінального правопорушення, передбаченого статтею 358 КК України, статтею 384 КК України або іншою нормою Кримінального кодексу України.
Керуючись статтями 241 - 243, 248, 249 Кодексу адміністративного судочинства України, суд
3. Встановити Київській обласній прокуратурі строк для надання суду відповіді про вжиті заходи 30 днів з дня отримання копії цієї окремої ухвали.
4. Копію окремої ухвали надіслати учасникам справи.
Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення. Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або у судовому засіданні у разі неявки учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо у судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного тексту ухвали.

Суддя Дудін С.О.