Справа № 640/12348/21
Суддя: Марич Є.В.
Дата ухвалення: 2026-05-04 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

04 травня 2026 року № 640/12348/21

Суддя Київського окружного адміністративного суду Марич Є.В., розглянувши порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про зобов`язання вчинити дії,

в с т а н о в и в:

До Окружного адміністративного суду міста Києва звернувся Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (далі позивач, Департамент) з позовом до ОСОБА_1 (далі відповідач 1, ОСОБА_1 ), ОСОБА_2 (далі відповідач 2, ОСОБА_2 ), в якому просить зобов`язати ОСОБА_1 (РНОКПП: НОМЕР_1 ) та ОСОБА_2 (РНОКПП: НОМЕР_2 ) знести самочинно збудований об`єкт будівництва на АДРЕСА_1 .

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив про виконання відповідачами будівельних робіт з порушенням вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил. Департаментом вжито всі можливі заходи державного архітектурно-будівельного контролю щодо реагування та притягнення суб`єктів містобудування до відповідальності, однак порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності відповідачем не усунуто, що стало підставою для звернення до суду із вимогою про знесення самочинного будівництва.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 25.05.2021 відкрито провадження у справі та призначено до розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін.

Представником ОСОБА_2 подано відзив на позовну заяву, у якому заперечував проти позовних вимог, зазначив, що ДАБК грубо порушено процедуру проведення позапланової перевірки об`єкта будівництва та вказав про те, що декларація про готовність об`єкта до експлуатації є зареєстрованою чинною та виключає можливість віднесення такого об`єкта до самочинного. Також, представник відповідача 2 зазначив, що право власності на об`єкти літ. «А» та літ. «Ь» за адресою м. Київ, вул. Межигірська, 78 зареєстровано 18.03.2015 в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно. Вважає, що вказані об`єкти будівництва не є та не можуть вважатися самочинними, відтак їх знесення є неможливим, безпідставним та таким, що прямо порушує права та законні інтереси ОСОБА_2 , ОСОБА_1 , просив відмовити у задоволенні позову.

У відповіді на відзив Департамент зазначив, що не погоджується із доводами відповідача 2, заперечує проти них та зазначив, що ним вчинено всі необхідні дії щодо інформування суб`єктів містобудування про проведення перевірки, посадові особи Департаменту під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю об`єктивно та неупереджено здійснювали державний архітектурно-будівельний контроль у межах повноважень, передбачених законодавством.

Представником відповідача 2 подано заперечення на відповідь на відзив, в яких зазначив, що підтримує усі обставини та доводи, викладені у відзиві, а наведені позивачем обставини не спростовують аргументи та твердження останньої щодо безпідставності та необґрунтованості позовної заяви, майже повністю дублюють її зміст, тому не підлягають врахуванню під час розгляду справи, а сама позовна заява є необґрунтованою та такою, що не підлягає задоволенню.

Законом України від 13 грудня 2022 року №2825-IX «Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду», який набрав чинності 15.12.2022 ліквідовано Окружний адміністративний суд міста Києва, утворено Київський міський окружний адміністративний суд із місцезнаходженням у місті Києві.

Згідно з пунктом 2 розділу ІІ «Прикінцеві та перехідні положення» вказаного Закону установлено, що з дня набрання чинності цим Законом Окружний адміністративний суд міста Києва припиняє здійснення правосуддя; до початку роботи Київського міського окружного адміністративного суду справи, підсудні окружному адміністративному суду, територіальна юрисдикція якого поширюється на місто Київ, розглядаються та вирішуються Київським окружним адміністративним судом.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 27.11.2023 прийнято адміністративну справу до провадження.

У зв`язку із звільненням судді з посади, у якого у провадженні перебувала вказана справа, відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями, дану справу передано на розгляд судді Київського окружного адміністративного суду Маричу Є.В.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 27.02.2025 прийнято адміністративну справу до провадження та призначено до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін.

Представником відповідача 2 подано заяву про залишення позовної заяви без розгляду, посилаючись на те, що позивачем пропущено строк звернення до суду, встановлений абзацом 2 частини другої статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України. В обґрунтування заяви представником позивача зазначено, що Департаментом здійснено позапланову перевірку на об`єкті будівництва на вул. Межигірській, 78 літ. «Ь» у Подільському районі м. Києва у 2018 році. За наслідками проведення перевірки складено акт б/н, на підставі якого 11.01.2018 ОСОБА_3 та ОСОБА_2 видано обов`язкові до виконання приписи 1) про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 11.01.2018 та 2) про зупинення підготовчих та будівельних робіт від 11.01.2018. Відповідач 2 вважає, що з 11.01.2018 у позивача були час, можливість та підстави для перевірки належного виконання вимог виданих ним приписів та, при необхідності, для звернення до суду з адміністративним позовом, однак лише у січні 2021 року позивачем проведено перевірку та подано позов з пропуском тримісячного строку звернення до суду.

Представником позивача подав заперечення на вказану заяву та просив відмовити у її задоволенні.

Згідно з абзацом 2 частини другої статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень встановлюється тримісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня виникнення підстав, що дають суб`єкту владних повноважень право на пред`явлення визначених законом вимог. Цим Кодексом та іншими законами можуть також встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень.

Відповідно до частини першої статті 38 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» у разі виявлення факту самочинного будівництва об`єкта, перебудова якого з метою усунення істотного відхилення від проекту або усунення порушень законних прав та інтересів інших осіб, істотного порушення будівельних норм є неможливою, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю видає особі, яка здійснила (здійснює) таке будівництво, припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил з визначенням строку для добровільного виконання припису. У разі якщо особа в установлений строк добровільно не виконала вимоги, встановлені у приписі, орган державного архітектурно-будівельного контролю подає позов до суду про знесення самочинно збудованого об`єкта та компенсацію витрат, пов`язаних з таким знесенням.

За своєю юридичною природою самочинне будівництво - це правопорушення, яке носить триваючий характер.

З матеріалів справи вбачається, що факт невиконання відповідачами вимог приписів від 28.04.2017 та від 11.01.2018 зафіксовано актом перевірки від 02.04.2021, а отже останнім днем звернення до суду є 02.07.2021.

Позивач направив матеріали позовної заяви до суду засобами поштового зв`язку 30.04.2021, тобто в межах строку, визначеного абзацом 2 частини другої статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України.

Таким чином, клопотання представника відповідача 2 про залишення позову без розгляду з підстав пропуску позивачем строку звернення до суду є необґрунтованим та задоволенню не підлягає.

Розглянувши документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, судом встановлено наступне.

Згідно зі статтею 41 Закону України «Про регулювання у сфері містобудівної діяльності», відповідно до Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 553 (далі - Порядок № 553), на підставі наказу Департаменту від 11.04.2017 № 243 та звернення Департаменту земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 09.03.2017 № за дорученням виконувача обов`язків голови Київської міської державної адміністрації Г.Пліса від 14.03.2017 № 8273 посадовою особою Департаменту проведено позапланову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил на об`єкті будівництва: виконання будівельних робіт на вул. Межигірській, 78 у Подільському районі м. Києва.

У ході проведення позапланової перевірки встановлено, що на вул. Межигірській. 78 у Подільському районі м. Києва генеральним підрядником - ТОВ «Моноліт» () виконуються будівельно-монтажні роботи із зведення монолітно-каркасної будівлі, на підставі договору підряду від 11.03.2016 із замовниками будівництва - ОСОБА_1 та ОСОБА_2 .

Перевіркою встановлено, що вказане будівництво здійснювалось із габаритними розмірами, більшими ніж були розміри існуючих будівель літ. «Ь», літ. «Ы», літ. «О», літ. «П», літ. «Р», що свідчить про виконання робіт не в межах існуючих фундаментів та самовільне зайняття земельної ділянки, що не належала замовникам будівництва - ОСОБА_1 та ОСОБА_2 на праві власності та яка не була відведена для цієї мети, чим порушено ст. 24 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

За результатами вказаної перевірки, на підставі акту від 28.04.2017, Департамент замовникам будівництва - ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та генеральному підряднику ТОВ «Моноліт» видав обов`язкові до виконання припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 28.04.2017 та припис про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства, зокрема будівельних норм, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт від 28.04.2017, а також - склав протоколи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 28.04.2017 та виніс постанови про накладання штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 06.06.2017 № 39/17/073-5077, від 06.06.2017 № 39/17/073-5079.

15.05.2017 Департаментом з питань державного архітектурно-будівельного контролю м. Києва видано наказ № 149 про скасування реєстрацій декларацій про початок виконання будівельних робіт.

З метою перевірки виконання вимог приписів про зупинення підготовчих та будівельних робіт від 28.04.2017 та приписів про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 28.04.2017 Департаментом проведено перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності під час виконання будівельних робіт на АДРЕСА_1 .

В ході перевірки встановлено, що замовники вимоги приписів не виконали, а на вул. Межигірській, 78 в Подільському районі м. Києва на місці будівель літ. «Ь», літ. «Ы», літ. «О», літ. «П», літ. «Р», літ. «С» продовжують виконуватись будівельні роботи з нового будівництва житлових будинків.

За результатами перевірки складено акт від 11.01.2018 та замовникам будівництва - ОСОБА_4 видано обов`язкові до виконання припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм., державних стандартів і правил від 11.01.2018 та припис про зупинення, підготовчих та будівельних робіт від 11.01.2018.

Одночасно, наказом Департаменту від 29.01.2018 № 20 скасовано реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт від 27.11.2014 № КВ 03 та декларації про готовність об`єкта до експлуатації від 15.01.2015 № КВ 12 на об`єкт: «Реконструкція нежитлових приміщень літери «А» та «Ь» під апартаменти за адресою: АДРЕСА_1 .

В подальшому, з метою перевірки виконання вимог приписів про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства, зокрема будівельних норм, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт від 28.04.2017, про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 28.04.2017, від 11.01.2018, про зупинення підготовчих та будівельних робіт від 11.01.2018, Департаментом проведено перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності під час виконання будівельних робіт за адресою: АДРЕСА_1 .

За результатами перевірки складено акт від 04.02.2021. В ході перевірки встановлено, що замовниками будівництва ОСОБА_5 та ОСОБА_2 не виконано вимоги припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 11.01.2018, а саме: не надано документи, які надають право на виконання будівельних робіт на вул. Межигірській, 78 у Подільському районі м. Києва; документи, які підтверджують право власності/користування земельною ділянкою; вихідні дані на проектування; проектну документацію розроблену та затверджену у встановленому законодавством порядку; розрахунок класу наслідків (відповідальності); виконавчу документацію, відповідно до ДБН А.3.1-5:2016 «Організація будівельного виробництва»; експертизу проектної документації на будівництво об`єкта.

На підставі акту перевірки від 04.02.2021 Департаментом складено протоколи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 04.02.2021 та винесено постанови про накладання штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 16.02.2021 № 10/21/073-1385, від 16.02.2021 № 10/21/073-1386.

Як зазначено позивачем, відповідачі ухиляються від виконання приписів, об`єкт є самочинно збудований, що, в свою чергу, і зумовило звернення позивача до суду із даним адміністративним позовом.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, що виникли між сторонами, суд зазначає наступне.

Спірні правовідносини врегульовані Конституцією України, Цивільним кодексом України (далі - ЦК України), Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17.02.2011 № 3038-VI (далі - Закон № 3038-VI).

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно зі статтею 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю відповідно до Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності". Державний архітектурно-будівельний контроль замовників будівництва, які є фізичними особами, здійснюється відповідно до Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" з урахуванням особливостей правового статусу таких осіб. Порядок здійснення архітектурно-будівельного контролю визначається Кабінетом Міністрів України.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Підставами для проведення позапланової перевірки є, зокрема: необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів.

Згідно з частиною другою статті 41 Закону № 3038-VI орган державного архітектурно-будівельного контролю розглядає відповідно до закону справи про адміністративні правопорушення та справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Частиною третьою статті 41 Закону № 3038-VI передбачено, що посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право, зокрема, 1) безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню; 2) складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; 3) у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов`язкові для виконання приписи щодо: а) усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил; б) зупинення підготовчих та будівельних робіт у випадках, визначених цим Законом; 4) проводити перевірку відповідності виконання підготовчих та будівельних робіт вимогам будівельних норм і правил, затвердженим проектним вимогам, рішенням, технічним умовам, своєчасності та якості проведення передбачених нормативно-технічною і проектною документацією зйомки, замірів, випробувань, а також ведення журналів робіт, наявності у передбачених законодавством випадках паспортів, актів та протоколів випробувань, сертифікатів та іншої документації; 7) одержувати в установленому законодавством порядку від органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, фізичних осіб інформацію та документи, необхідні для здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Процедура здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт визначена Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 553 (далі - Порядок № 553).

Пунктом 11 Порядку № 553 визначено аналогічні повноваження органів державного архітектурно-будівельного контролю, що викладені у статті 41 Закону № 3038-VI.

Відповідно до частини першої статті 34 Закону № 3038-VI замовник має право виконувати будівельні роботи після, зокрема, подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, які не потребують реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт або отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об`єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України.

Згідно з частиною другої статті 34 Закону № 3038-VI зазначені у частині першій цієї статті документи, що надають право на виконання будівельних робіт, є чинними до завершення будівництва.

Частиною п`ятою статті 34 Закону № 3038-VI визначено, що контроль за виконанням підготовчих та будівельних робіт здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю.

Відповідно до частини сьомої статті 34 Закону № 3038-VI виконання будівельних робіт без відповідного документа, передбаченого цією статтею, вважається самочинним будівництвом і тягне за собою відповідальність згідно із законом.

Частиною першою статті 38 Закону № 3038-VI у разі виявлення факту самочинного будівництва об`єкта, перебудова якого з метою усунення істотного відхилення від проекту або усунення порушень законних прав та інтересів інших осіб, істотного порушення будівельних норм є неможливою, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю видає особі, яка здійснила (здійснює) таке будівництво, припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил з визначенням строку для добровільного виконання припису.

У разі якщо особа в установлений строк добровільно не виконала вимоги, встановлені у приписі, орган державного архітектурно-будівельного контролю подає позов до суду про знесення самочинно збудованого об`єкта та компенсацію витрат, пов`язаних з таким знесенням.

Відповідно до частин 1, 4, 7 статті 376 ЦК України житловий будинок, будівля, споруда, інше нерухоме майно вважаються самочинним будівництвом, якщо вони збудовані або будуються на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи чи належно затвердженого проекту, або з істотними порушеннями будівельних норм і правил.

Якщо власник (користувач) земельної ділянки заперечує проти визнання права власності на нерухоме майно за особою, яка здійснила (здійснює) самочинне будівництво на його земельній ділянці, або якщо це порушує права інших осіб, майно підлягає знесенню особою, яка здійснила (здійснює) самочинне будівництво, або за її рахунок.

У разі істотного відхилення від проекту, що суперечить суспільним інтересам або порушує права інших осіб, істотного порушення будівельних норм і правил суд за позовом відповідного органу державної влади або органу місцевого самоврядування може постановити рішення, яким зобов`язати особу, яка здійснила (здійснює) будівництво, провести відповідну перебудову.

Якщо проведення такої перебудови є неможливим або особа, яка здійснила (здійснює) будівництво, відмовляється від її проведення, таке нерухоме майно за рішенням суду підлягає знесенню за рахунок особи, яка здійснила (здійснює) будівництво. Особа, яка здійснила (здійснює) самочинне будівництво, зобов`язана відшкодувати витрати, пов`язані з приведенням земельної ділянки до попереднього стану.

Правовий порядок знесення будинку, будівлі, споруди, іншого нерухомого майно залежить від підстав, за якими його віднесено до об`єкта самочинного будівництва.

Зобов`язання особи, яка здійснила будівництво, провести відповідну перебудову можливе лише у разі: (1) істотного відхилення від проекту, що суперечить суспільним інтересам або порушує права інших осіб, (2) істотного порушення будівельних норм і правил.

Системний аналіз наведених правових норм надає підстави для висновку, що в разі невиконання суб`єктом містобудування припису органу архітектурно-будівельного контролю про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, такий орган звертається до суду з позовом про знесення самочинного будівництва. При цьому, знесення самочинного будівництва є крайнім заходом, який повинен застосуватися виважено та з урахуванням усіх обставин у їх сукупності.

Разом з тим, правовою підставою для знесення самочинного будівництва є одночасна сукупність наступних обставин: 1) відсутність прав на земельні ділянку, на якій побудовано об`єкт; 2) відсутність дозвільної документації на будівництво; 3) невиконання суб`єктом містобудування приписів про усунення відповідних порушень; 4) неможливість реконструкції, перепланування або перебудови об`єкта.

Як вбачається з матеріалів справи, проведеною перевіркою щодо виконання вимог приписів про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства, зокрема будівельних норм, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт від 28.04.2017, про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 28.04.2017, від 11.01.2018, про зупинення підготовчих та будівельних робіт від 11.01.2018 на об`єкті будівництва за адресою: вул. Межигірська, 78, у Подільському районі м. Києва позивачем встановлено, що замовниками будівництва ОСОБА_5 та ОСОБА_2 , а також підрядною організацією ТОВ «Моноліт» добровільно не виконано вимоги вказаних приписів.

Враховуючи зазначене, оскільки в установлений строк добровільно не виконано вимоги, встановлені у приписах органу державного архітектурно-будівельного контролю, останній вважає, що є підстави для знесення такого об`єкта як самочинно збудованого.

Обґрунтовуючи позовні вимоги, позивач зазначив, що на вул. Межигірській, 78 у Подільському районі м. Києва генеральним підрядником - ТОВ «Моноліт» () виконуються будівельно-монтажні роботи із зведення монолітно-каркасної будівлі, на підставі договору підряду від 11.03.2016 із замовниками будівництва - ОСОБА_1 та ОСОБА_2 Будівельні роботи виконуються на місці розташування будівель літ. «Ь», літ. «Ы», літ. «О», літ. «П», літ. «Р», літ. «С».

Будівництво нової монолітно-каркасної будівлі будується із габаритними розмірами більшими ніж були розміри існуючих будівель літ. «Ь», літ. «Ы», літ. «О», літ. «П», літ. «Р», що свідчить про виконання робіт не в межах існуючих фундаментів та зайняття земельної ділянки, яка не була відведена для цієї мети.

Крім того, виконуються будівельні роботи на місці будівлі літ, «С», а саме: демонтована основна частина будівлі. Станом на 11.04.2017 був виритий котлован глибиною приблизно 2 м, в якому були відсутні несучі та огороджувальні конструкції. Станом на 27.04.2017 в зазначеному котловані влаштований новий монолітний фундамент з випусками арматури.

Відповідно до інформації Департаменту земельних ресурсів, на земельній ділянці за адресою: вул. Межигірська, 78 у Подільському районі м. Києва, яка знаходиться в межах траси де пройде Подільський мостовий перехід, відбувається хаотична забудова території.

Відповідно до матеріалів інвентаризаційних справ № 6824 (том 1) від 06.03.2006 та № 137274 (том 2) від 24.09.2012, наданої з листом КП Київське бюро технічної інвентаризації від 24.04.2017 № 062/14-4790 (И-2017) будівлі мають наступну поверховість та висоту: будівля літ. «Ь» - 2 поверхи з антресоллю (Н = 12,46 м); будівля літ. «О» - 1 поверх (Н = 5,83 м); будівля літ. «П» - 1 поверх (Н = 4,20 м); будівля літ. «Р» - 1 поверх (Н = 4,15 м); будівля літ. «Ь» - 1 поверх (Н = 5,83 м); будівля літ. «С» - 1 поверх з антресоллю (Н = 6,70 м).

Також, зазначено, що враховуючи надану замовниками ОСОБА_1 та ОСОБА_2 проектну документацію на об`єкт будівництва «Реконструкція нежитлових приміщень під апартаменти: м. Київ, вул. Межигірська, 78, літера «Ь», технічні паспорти та фактично виконані роботи (геометричні розміри не відповідають розмірам існуючої будівлі літ. «Ь»), об`єкт реконструкції передбачає зміну геометричних розмірів, що, в свою чергу, потребує отримання містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки. Тобто, проектну документацію розроблено без основної складової вихідних даних, а саме: містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки.

Замовником будівництва, ОСОБА_1 та ОСОБА_2 у деклараціях про початок виконання будівельних робіт наведені недостовірні дані щодо: виду будівництва, найменування проектувальника та відповідальної особи проектувальника необхідності отримання містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки, внаслідок чого Департаментом видано наказ про скасування реєстрацію декларацій про початок виконання будівельних робіт за адресою: АДРЕСА_1 .

Позивач вказав, що перевіркою встановлено, що на вул. Межигірській, 78 в Подільському районі м. Києва на місці будівель літ. «Ь», літ. «Ы», літ. «О», літ. «П», літ. «Р», літ. «С» продовжують виконуватись будівельні роботи з нового будівництва житлових будинків. Департамент не видавав та не реєстрував документів дозвільного та реєстраційного характеру, які дають право на виконання будівельних робіт за цією адресою.

Водночас, вказано, що Департамент Державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві зареєстрував подану замовниками будівництва, ОСОБА_1 та ОСОБА_2 на об`єкт будівництва «Реконструкція нежитлових приміщень будівель літери «А» та «Ь» під апартаменти на вул. Межигірській, 78 в Подільському районі м. Києва» декларацію про початок виконання будівельних робіт від 27.11.2014 № КВ 03. Зазначеною декларацією, замовники реконструювали нежитлову будівлю лісопильного цеху (літ. «Ь»), змінивши при цьому функціональне призначення об`єкта.

Відтак, на переконання Департаменту, замовниками виконуються будівельні роботи за вказаною адресою не з реконструкції, а з нового будівництва.

Як встановлено судом з матеріалів справи, 28.04.2017 Департаментом проведено позапланову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил на об`єкті будівництва: виконання будівельних робіт на АДРЕСА_1 . Перевіркою встановлено, що вказане будівництво здійснювалось із габаритними розмірами, більшими ніж були розміри існуючих будівель літ. «Ь», літ. «Ы», літ. «О», літ. «П», літ. «Р», що свідчить про виконання робіт не в межах існуючих фундаментів та самовільне зайняття земельної ділянки, що не належала замовникам будівництва - ОСОБА_1 та ОСОБА_2 на праві власності та яка не була відведена для цієї мети, чим порушено ст. 24 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

За результатами вказаної перевірки, на підставі акту від 28.04.2017, Департамент замовникам будівництва - ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та генеральному підряднику ТОВ «Моноліт» видав обов`язкові до виконання припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 28.04.2017 та припис про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства, зокрема будівельних норм, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт від 28.04.2017, а також - склав протоколи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 28.04.2017 та виніс постанови про накладання штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 06.06.2017 № 39/17/073-5077, від 06.06.2017 № 39/17/073-5079.

15.05.2017 Департаментом з питань державного архітектурно-будівельного контролю м. Києва видано наказ № 149 про скасування реєстрацій декларацій про початок виконання будівельних робіт.

Водночас, згідно з постановою Київського апеляційного адміністративного суду від 30.01.2018 в адміністративній справі № 826/7281/17, постанову Окружного адміністративного суду міста Києва від 09.10.2017 скасовано в частині задоволення позовних вимог та ухвалено в цій частині нову постанову, якою у задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 до Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю м. Києва про скасування наказу від 15.05.2017 № 149 та приписів від 28.04.2017 відмовлено. Зазначене рішення Київського апеляційного адміністративного суду залишено без змін постановою Верховного суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 24.01.2019.

В силу викладеного, позивач наполягає, що відповідачі повинні були отримати містобудівні умови та обмеження, оскільки фактично за вказаною адресою проведено будівельні роботи, які не підпадають під ознаки реконструкції.

Надалі, з метою перевірки виконання вимог вказаних приписів про зупинення підготовчих та будівельних робіт від 28.04.2017 та приписів про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 28.04.2017 Департаментом проведено чергову позапланову перевірку на об`єкті будівництва за адресою: АДРЕСА_1 . В ході перевірки встановлено, що замовники вимоги приписів не виконали, а на вул. Межигірській, 78 в Подільському районі м. Києва на місці будівель літ. «Ь», літ. «Ы», літ. «О», літ. «П», літ. «Р», літ. «С» продовжують виконуватись будівельні роботи з нового будівництва житлових будинків.

За результатами перевірки складено акт від 11.01.2018 та замовникам будівництва - ОСОБА_4 видано обов`язкові до виконання припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм., державних стандартів і правил від 11.01.2018 та припис про зупинення, підготовчих та будівельних робіт від 11.01.2018.

Крім того, Департаментом видано наказ від 29.01.2018 № 20, яким скасовано реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт від 27.11.2014 № КВ 03 та декларації про готовність об`єкта до експлуатації від 15.01.2015 № КВ 12 на об`єкт: «Реконструкція нежитлових приміщень літери «А» та «Ь» під апартаменти за адресою: АДРЕСА_1 .

За приписами частини другої статті 39-1 Закону № 3038-VI у разі виявлення інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю факту подання недостовірних даних, наведених у надісланому повідомленні чи зареєстрованій декларації, які є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом, зокрема якщо він збудований або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи належно затвердженого проекту або будівельного паспорта, реєстрація такого повідомлення або декларації підлягає скасуванню інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Про скасування повідомлення або декларації замовник письмово повідомляється протягом трьох робочих днів з дня скасування.

Аналіз наведених положень свідчить про те, що Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності» встановлено єдину підставу для скасування реєстрації декларації, а саме: подання суб`єктом недостовірних даних, які є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 оскаржено наказ Департаменту від 31.01.2018 № 20 в судовому порядку.

Окружним адміністративним судом міста Києва ухвалено рішення від 10.04.2019 у справі № 826/2123/18, залишеним без змін постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 11.06.2019 та постановою Верховного Суду від 09.06.2021, яким задовольнив позовні вимоги ОСОБА_1 повністю, визнав протиправним та скасував наказ Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю м. Києва від 29.01.2018 № 20 «Про скасування реєстрації декларацій про початок виконання будівельних робіт та про готовність об`єкта до експлуатації».

Верховний Суд у вказаній справі № 826/2123/18, погоджуючись із висновком судів попередніх інстанцій, зазначив, що «реєстрація декларації про початок виконання будівельних робіт є актом одноразового застосування, який потягнув за собою настання певних правових наслідків, в даному випадку вчинення позивачем дій щодо реалізації наданого йому цією декларацією права на проведення будівельних робіт.

32. Разом з тим, після реєстрації права власності на збудований об`єкт нерухомості на підставі зареєстрованої декларації про готовність об`єкту до експлуатації, остання вичерпує свою дію фактом виконання.

33. Аналогічна правова позиція міститься, зокрема, у постановах Верховного Суду від 19.09.2018 у справі № 804/1510/16 та від 02.10.2018 у справі № 465/1461/16-а, від 01.10.2019 № 826/9967/18, від 05.06.2019 у справі № 815/3172/18, від 23.07.2019 у справі № 826/5607/17.

34. Приймаючи оспорюваний у цій справі наказ відповідач демонструє «формальне» виконання своїх функцій, оскільки він не спрямований на досягнення поставленої мети, а саме: забезпечення дотримання суб`єктом містобудівної діяльності правил благоустрою, визначених, зокрема, Законом України «Про благоустрій населених пунктів», оскільки за наявності чинного свідоцтва про право власності на новозбудований (реконструйований) об`єкт будівництва скасування декларацій про початок виконання будівельних робіт та про готовність до експлуатації об`єкта не тягне за собою настання будь-яких правових наслідків.

…зареєструвавши декларацію про готовність об`єкта до експлуатації та право власності на побудований об`єкт, зважаючи на принцип юридичної визначеності та належного урядування, позивач вправі сумлінно розраховувати на використання належного майна, що виключає неправомірне втручання з боку суб`єкта владних повноважень.

41. Адже принцип юридичної визначеності є одним із суттєвих елементів принципу верховенства права. Цей принцип має різні прояви. Зокрема, він є одним з визначальних принципів «доброго врядування» і «належної адміністрації» (встановлення процедури і її дотримання), частково співпадає з принципом законності (чіткість і передбачуваність закону, вимоги до «якості» закону). Недоліки в роботі органу державної влади не можуть в подальшому призводити до негативних наслідків для особи.

42. За таких обставин слід вважати дії відповідача такими, що вчинені за межами належного урядування в розумінні правомірних очікувань та правової визначеності щодо користування об`єктом будівництва з боку позивача.

43. При цьому, колегія суддів погоджується із висновком судів попередніх інстанцій про те, що скасування реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт та декларації про готовність об`єкта до експлуатації є невиправданим та непропорційним втручанням державного органу у права нових власників апартаментів, які на момент набуття права власності на них, були прийняті в експлуатацію.».

У зв`язку з викладеним, встановлено, що декларація про початок виконання будівельних робіт від 27.11.2014 № КВ 03 та декларація про готовність об`єкта до експлуатації від 15.01.2015 № КВ 12 є зареєстрованими та чинними. Протилежного позивачем не доведено.

Зі встановлених судом обставин, суд зазначає, що будівельні роботи з реконструкції нежитлових приміщень під апартаменти за замовленням відповідачів є виконаними і така реконструкція завершена реєстрацією декларації про готовність об`єкта до експлуатації від 15.01.2015 за № 12.

До того ж, 18.03.2015 зареєстровано у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно право власності ОСОБА_1 та ОСОБА_2 на об`єкти літ. «А» та літ. «Ь» за адресою АДРЕСА_1 , що підтверджується свідоцтв ми про право власності на нерухоме майно № НОМЕР_3 від 18.03.2015 та № 35085322 від 18.03.2015.

Таким чином, після реєстрації права власності на збудований об`єкт нерухомості на підставі зареєстрованої декларації про готовність об`єкту до експлуатації, остання вичерпує свою дію фактом виконання та виключає можливість віднесення такого об`єкту до самочинного в силу його узаконення.

Більш того, судом встановлено, що у провадженні Київського окружного адміністративного суду перебувала адміністративна справа № 640/10102/19 за позовом ОСОБА_2 до Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про визнання протиправними та скасування приписів від 28.04.2017, наказу від 15.05.2017 № 149, зобов`язання Департаменту поновити декларації про початок виконання будівельних робіт, які зареєстровані 28 квітня 2016 року, 12 травня 2016 року та 13 травня 2016 року та скасовані наказом від 15.05.2017 № 149.

Рішенням Київського окружного адміністративного суду від 04.06.2024 у справі № 640/10102/19 вказаний адміністративний позов ОСОБА_2 задоволено частково, визнано протиправними та скасовано:

припис Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 28.04.2017;

припис Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва про зупинення підготовчих та будівельних робіт від 28.04.2017;

наказ Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва №149 від 15.05.2017 про скасування декларацій про початок будівельних робіт;

в задоволенні решти позовних вимог відмовлено.

Вказане рішення залишене без змін постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 25.03.2025, відтак набрало законної сили.

В межах даної справи, судами встановлено, що спірне будівництво відноситься саме до реконструкції, у ОСОБА_2 були відсутні підстави для отримання містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки та оформлення прав на земельну ділянку під таким об`єктом, і відповідно було право на проведення реконструкції після реєстрації декларацій про початок виконання будівельних робіт.

Таким чином, враховуючи те, що доводи позивача про невиконання відповідачами - замовниками вимог приписів спростовано рішеннями судів про скасування цих приписів, які набрали законної сили, беручи до уваги завершення реконструкції вказаних об`єктів реєстрацією декларації про готовність об`єкту до експлуатації та оформлення на них права власності, суд дійшов висновку, що такі об`єкти будівництва не є та не можуть вважатися самочинними.

Слід зазначити, що знесення самочинного будівництва є крайньою мірою, яка передбачена законом, і можливе лише тоді, коли використано усі передбачені законодавством України заходи щодо реагування та притягнення винної особи до відповідальності. При цьому, передумовою для прийняття рішення про знесення відповідного об`єкта будівництва є насамперед встановлення факту самочинного будівництва такого об`єкта.

На підставі викладеного, позивачем не доведено і судом не встановлено наявності достатньої та необхідної сукупності правових підстав для застосування крайнього заходу реагування у вигляді знесення спірного будівництва як самочинного.

Відповідно до частини першої статті 9 Кодексу адміністративного судочинства України розгляд і вирішення справ в адміністративних справах здійснюється на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Згідно із частиною першою статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

В даному випадку, позивачем не доведено обґрунтованості та правомірності тих обставин, на яких ґрунтуються позовні вимоги.

Беручи до уваги вищенаведене в сукупності, повно та всебічно проаналізувавши матеріали справи та надані сторонами докази, суд дійшов висновку, що позов задоволенню не підлягає.

Керуючись ст.ст. 2, 9, 72-77, 90, 139, 241-246 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

в и р і ш и в:

1. У задоволенні адміністративного позову Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (01044, м. Київ, вул. Хрещатик, 32-А, ) до ОСОБА_1 ( АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_1 ), ОСОБА_2 ( АДРЕСА_3 , РНОКПП НОМЕР_1 ) про зобов`язання вчинити дії, - відмовити.

2. Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду. Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Суддя Марич Є.В.