Справа № 560/17904/24
Суддя: Божук Д.А.
Дата ухвалення: 2026-05-07 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

07 травня 2026 рокум. Хмельницький

Суддя Хмельницького окружного адміністративного суду Божук Д.А., розглянувши позовну заяву керівника Кам`янець-Подільської окружної прокуратури до виконавчого комітету Кам`янець-Подільської міської ради , Кам`янець-Подільської міської ради , третя особа, яка не заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору на стороні відповідачів - Департамент містобудування та архітектури Кам`янець-Подільської міської ради про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

У грудні 2024 року керівник Кам`янець-Подільської окружної прокуратури в інтересах держави звернувся до суду з позовом до Кам`янець-Подільської міської ради, виконавчого комітету Кам`янець-Подільської міської ради, за участю третьої особи, яка не заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору на стороні відповідачів, Департаменту містобудування та архітектури Кам`янець-Подільської міської ради, в якому просив:

1) визнати протиправною бездіяльність Кам`янець-Подільської міської ради та Виконавчого комітету Кам`янець-Подільської міської ради щодо невжиття заходів з відновлення благоустрою міста Кам`янця-Подільського Хмельницької області;

2) зобов`язати Кам`янець-Подільську міську раду та Виконавчий комітет Кам`янець-Подільської міської ради вжити заходи щодо відновлення благоустрою міста Кам`янця-Подільського Хмельницької області шляхом демонтажу тимчасових споруд, розташованих за адресою: вулиця Соборна, м. Кам`янець-Подільський, Хмельницької області, навпроти будинку № 33, площами місця розміщення 100 кв. м. та 99 кв. м.

Рішенням Хмельницького окружного адміністративного суду від 05 лютого 2025 року (залишеним без змін постановою Сьомого апеляційного адміністративного суду від 24 листопада 2025 року) позов задоволено.

Визнано протиправною бездіяльність Кам`янець-Подільської міської ради та Виконавчого комітету Кам`янець-Подільської міської ради щодо невжиття заходів з відновлення благоустрою міста Кам`янця-Подільського Хмельницької області.

Зобов`язано Кам`янець-Подільську міську раду та Виконавчий комітет Кам`янець-Подільської міської ради вжити заходи щодо відновлення благоустрою міста Кам`янця-Подільського Хмельницької області шляхом демонтажу тимчасових споруд, розташованих за адресою: вулиця Соборна, м. Кам`янець-Подільський, Хмельницької області, навпроти будинку № 33, площами місця розміщення 100 кв.м. та 99 кв.м.

Постановою Верховного Суду від 14 квітня 2026 року касаційну скаргу товариства з обмеженою відповідальністю "Віват" задоволено частково. Рішення Хмельницького окружного адміністративного суду від 05.02.2025 та постанову Сьомого апеляційного адміністративного суду від 24.11.2025 у справі №560/17904/24 скасовано. Справу 560/17904/24 направлено на новий розгляд до Хмельницького окружного адміністративного суду.

Відповідно до витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями, визначено для розгляду вказаної справи головуючого суддю Божук Д.А.

Враховуючи наведене, справу слід прийняти до провадження.

В постанові від 14.04.2026 Верховний Суд зазначив, що суди попередніх інстанцій не дослідили та не встановили обставини, які мають істотне значення для правильного вирішення спору.

Зокрема, судами не встановлено власника споруд, демонтаж яких просить здійснити прокурор, хто має право розпоряджатися цим майном, чиї права та майнові інтереси зачіпаються у разі демонтажу таких споруд, а також чи підлягають такі особи залученню до участі у справі.

Верховний Суд також звернув увагу, що суди не встановили правовий статус спірних об`єктів, не з`ясували їх розміри, характеристики та властивості, що є визначальним для вирішення питання щодо можливості та порядку їх демонтажу, а також не встановили належність земельної ділянки та не дослідили, кому і на якій правовій підставі вона належить.

Крім того, судами не перевірено доводи ТОВ «Віват» про те, що спірні тимчасові споруди призначені для провадження підприємницької діяльності, а не є елементами благоустрою.

Також Верховний Суд зазначив, що суди не встановили строк дії дозволів та договорів про тимчасове користування окремими елементами благоустрою, не дослідили доводи щодо автоматичного продовження строку дії дозвільних документів та паспортів прив`язки на час дії воєнного стану, а також не з`ясували, чи продовжувалися після 15.04.2024 строки дії паспортів прив`язки тимчасових споруд ТОВ «Віват».

Окрім цього, Верховний Суд звернув увагу, що судами не перевірено, чи дійсно власник тимчасових споруд не здійснив їх самостійний демонтаж у встановлений строк, чи є такі споруди самочинно встановленими, а також чи вживалися уповноваженими органами заходи реагування та чи дотримано процедури демонтажу тимчасових споруд.

Також судами не надано оцінки доводам щодо дотримання Порядку №584 та Положення про порядок демонтажу тимчасових споруд, не перевірено дотримання процедури встановлення порушень правил благоустрою, видачі припису та фіксації таких порушень в акті обстеження території.

Верховний Суд також зазначив, що судами не встановлено, який саме порядок демонтажу підлягає застосуванню залежно від статусу спірних об`єктів, хто саме та на підставі якого закону має здійснювати такий демонтаж.

Крім того, Верховний Суд вказав, що суди не перевірили наявність підстав для представництва Прокурором інтересів держави у цій справі та не надали оцінки належності обраного способу захисту.

Відповідно до пунктів 4, 5 частини 5 статті 160 КАС України в позовній заяві зазначаються зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Суд зазначає, що правову категорію "зміст позовних вимог" слід розуміти як дію суду, про вчинення якої позивач вимагає ухвалити судове рішення, що спрямована на задоволення певної матеріально-правової вимоги. Зважаючи на те, що рішення суду завжди спрямоване на захист конкретного суб`єктивного права, зміст позовних вимог не може бути абстрактним чи містити певні умовні категорії і повинен формулюватись максимально чітко і зрозуміло, оскільки від якості позовної заяви, юридично правильного змісту позовних вимог, зазначення способу судового захисту залежить швидкий і ефективний розгляд справи.

Зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, на рівні формулювання викладу їх змісту мають бути достатніми, щоб визначити предмет спору, його юрисдикційну належність, характер вимог, часові рамки події порушення, нормативне регулювання спірних відносин, а також обставини, за яких можна ухвалити одне із обов`язкових процесуальних рішень, пов`язаних із визнанням позовної заяви прийнятною/неприйнятною.

Згідно з ч.4 ст.161 КАС України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги.

У позовній заяві прокурор зазначає, що звернення до суду з даним позовом обумовлено невжиттям Кам`янець-Подільською міською радою та Виконавчим комітетом Кам`янець-Подільської міської ради заходів щодо відновлення благоустрою міста шляхом демонтажу тимчасових споруд, розташованих по вул. Соборній у м. Кам`янець-Подільський.

Також прокурор вказує, що Кам`янець-Подільською окружною прокуратурою неодноразово скеровувалися листи до відповідачів щодо необхідності вжиття заходів реагування у сфері благоустрою населених пунктів, однак належних заходів відповідачами не вжито.

Вказане, на думку прокурора, свідчить про неналежне здійснення Кам`янець-Подільською міською радою та Виконавчим комітетом Кам`янець-Подільської міської ради покладених на них повноважень у сфері благоустрою населених пунктів та стало підставою для звернення прокурора до суду в інтересах держави.

Суд звертає увагу на те, що згідно з ч. 7 ст. 160 КАС України у разі пред`явлення позову особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, в заяві повинні бути зазначені підстави такого звернення.

Згідно зі ст. 131-1 Конституції України прокуратура здійснює: 1) підтримання публічного обвинувачення в суді; 2) організацію і процесуальне керівництво досудовим розслідуванням, вирішення відповідно до закону інших питань під час кримінального провадження, нагляд за негласними та іншими слідчими і розшуковими діями органів правопорядку; 3) представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

При цьому, за змістом ч. ч. 3 і 4 ст. 53 КАС України у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, вступає за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами.

У разі відкриття провадження за позовною заявою, поданою прокурором в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, зазначений орган набуває статусу позивача. У разі відсутності такого органу або відсутності у нього повноважень щодо звернення до суду прокурор зазначає про це в позовній заяві і в такому разі прокурор набуває статусу позивача (ч. 5 ст. 53 КАС України).

Частиною 3 ст. 23 Закону України "Про прокуратуру" передбачено, що прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

Верховний Суд у постанові від 20.01.2022 у справі у справі № 0440/6277/18 дійшов до висновку, що представництво інтересів держави прокурором в суді не повинно мати на меті підміну суб`єкта виконання владних управлінських функцій, а - спонукати до виконання у разі неналежного виконання таких функцій суб`єктом владних повноважень, якого представлятиме прокурор в суді.

Захищати інтереси держави повинні насамперед відповідні суб`єкти владних повноважень у належний спосіб, а не прокурор. Щоб інтереси держави не залишилися незахищеними, прокурор виконує субсидіарну роль, замінює в судовому провадженні відповідного суб`єкта владних повноважень, який всупереч вимогам закону, не здійснює захисту або робить це неналежно, або такий орган взагалі відсутній.

З огляду на наведене, з урахуванням завдань та функцій прокуратури у правовій державі та необхідності дотримання справедливого балансу у питанні рівноправності сторін судового провадження, підстави та порядок звернення прокурора до адміністративного суду в порядку його представництва інтересів держави в судах не може тлумачитися розширено та окремо від реалізації права на звернення до суду самого суб`єкта владних повноважень.

Аналогічний правовий висновок у подібних правовідносинах викладено Верховним Судом у постановах від 26.02.2020 року в справі № 804/4458/18, від 27.04.2020 року в справі № 826/10807/16, від 20.05.2020 року в справі №580/17/20.

Відповідно до частини четвертої статті 53 КАС України прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, визначених статтею 169 цього Кодексу.

Системне тлумачення вказаних приписів дозволяє дійти висновку, що стаття 53 КАС України вимагає вказувати в адміністративному позові, скарзі чи іншому процесуальному документі докази на підтвердження підстав заявлених позовних вимог із зазначенням, у чому саме полягає порушення інтересів держави, та обставини, що зумовили необхідність їх захисту прокурором.

Суд звертає увагу на те, що позивачем у позовній заяві належним чином не обґрунтовано підстави для звернення до суду в інтересах держави. Зокрема, прокурором не наведено обставин, які б свідчили про те, що уповноважені органи місцевого самоврядування не здійснюють або неналежним чином здійснюють захист інтересів держави у спірних правовідносинах, а також не зазначено обставин, які б унеможливлювали самостійне здійснення такими органами відповідного захисту.

Крім цього, позовна заява не містить належного обґрунтування правового статусу спірних об`єктів, а також не наведено належних відомостей щодо їх характеристик та властивостей.

Також позивачем не наведено належних відомостей щодо власника спірних споруд та осіб, права й інтереси яких можуть бути порушені внаслідок ухвалення судового рішення у справі. При цьому із матеріалів позовної заяви вбачається, що рішеннями Виконавчого комітету Кам`янець-Подільської міської ради від 05.11.2020 №764 та №765 паспорти прив`язки та дозволи на встановлення тимчасових споруд надано ТОВ «Віват», однак вказане товариство прокурором не визначено як учасника справи.

Окрім цього, у позовній заяві не наведено обставин щодо належності земельної ділянки, на якій розташовані спірні об`єкти, а також правових підстав користування нею.

Також прокурором не обґрунтовано, який саме порядок демонтажу підлягає застосуванню до спірних об`єктів та нормами якого законодавства він регулюється.

Крім того, позовна заява не містить належного викладу обставин щодо дотримання процедури демонтажу тимчасових споруд, зокрема щодо видачі приписів, складання актів обстеження, встановлення строків для добровільного демонтажу та фіксації порушень.

Також прокурором не обґрунтовано, чому саме заявлений спосіб судового захисту у вигляді зобов`язання здійснити демонтаж є належним та ефективним способом захисту у спірних правовідносинах.

Водночас Верховний Суд у постанові від 14.04.2026 звернув увагу на необхідність встановлення вказаних обставин для правильного вирішення спору.

Відповідно до частини першої та другої статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

За таких обставин адміністративний позов належить залишити без руху. Вказані недоліки повинні бути усунені позивачем шляхом подання до суду позовної заяви (з дотриманням процесуальних вимог щодо її оформлення та подання), у якій:

- навести належне обґрунтування наявності підстав для представництва інтересів держави прокурором у цій справі, зокрема зазначити, у чому саме полягає порушення або загроза порушення інтересів держави, який орган уповноважений здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах, а також з яких підстав такий орган не здійснює або неналежним чином здійснює захист інтересів держави;

- уточнити та обґрунтувати правовий статус спірних об`єктів, а також їх характеристики та властивості;

- обґрунтувати підстави застосування саме обраного способу судового захисту та зазначити, який саме порядок демонтажу підлягає застосуванню до спірних правовідносин;

- зазначити відомості про власника спірних споруд, осіб, права та інтереси яких можуть бути порушені внаслідок ухвалення судового рішення у справі, а також обґрунтувати необхідність їх залучення до участі у справі;

- зазначити відомості щодо належності земельної ділянки, на якій розташовані спірні об`єкти, та правових підстав користування нею.

Керуючись статтями 169, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя

УХВАЛИВ:

прийняти до провадження адміністративну справу.

Позовну заяву керівника Кам`янець-Подільської окружної прокуратури, залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви - 7 днів з дня вручення йому ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Головуючий суддяД.А. Божук