Справа № 320/17378/26
Суддя: Кобаль Михайло Іванович
Дата ухвалення: 2026-05-07 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 травня 2026 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого Кобаля М.І.,

суддів Бужак Н.П., Штульман І.В.,

при секретарі: Литвин С.В.,

за участю:

представника відповідача: Барабаш М.Ю.

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «ІМЕКС МАКС» на рішення Київського окружного адміністративного суду від 29 квітня 2026 року по справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «ІМЕКС МАКС» до Державного підприємства Міністерства оборони України «Агенція Оборонних Закупівель» про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії, скасування рішення, -

В С Т А Н О В И В:

Товариство з обмеженою відповідальністю «ІМЕКС МАКС» (далі по тексту позивач, ТОВ «ІМЕКС МАКС») звернулося до суду з адміністративним позовом до Державного підприємства Міністерства оборони України «Агенція Оборонних Закупівель» (далі по тексту відповідач, ДП Міноборони «Агенція Оборонних Закупівель») в якому просило:

- визнати протиправною бездіяльність ДП Міноборони «Агенція Оборонних Закупівель» щодо неприйняття рішення про відміну спрощеної закупівлі UA-2026-04-07-014329-a за предметом «Засіб індивідуального обігріву (Тип 1)» (ДК 021:2015: 35820000-8: Допоміжне екіпірування) при наявності порушення законодавства у сфері оборонних закупівель, що не може бути усунуте;

- зобов`язати ДП Міноборони «Агенція Оборонних Закупівель» прийняти рішення про відміну спрощеної закупівлі UA-2026-04-07-014329-a за предметом «Засіб індивідуального обігріву (Тип 1)» (ДК 021:2015: 35820000-8: Допоміжне екіпірування) на підставі пункту 2 частини 17 статті 14 Закону України «Про публічні закупівлі» та пункту 5 частини 1 статті 27 Закону України «Про оборонні закупівлі», з оприлюдненням відповідного повідомлення в електронній системі закупівель Prozorro;

- скасувати, як похідну вимогу, рішення Уповноваженої особи ДП Міноборони «Агенція Оборонних Закупівель» про відхилення пропозиції ТОВ «ІМЕКС МАКС» у спрощеній закупівлі UA-2026-04-07-014329-a за предметом «Засіб індивідуального обігріву (Тип 1)» (ДК 021:2015: 35820000-8: Допоміжне екіпірування), оформлене Протоколом відхилення тендерної пропозиції/пропозиції UA-2026-04-07-014329-a, який було підписано 23.04.2026 та опубліковано в електронній системі закупівель 23.04.2026.

Рішенням Київського окружного адміністративного суду від 29 квітня 2026 року у задоволенні зазначеного позову відмовлено повністю.

Не погоджуючись із зазначеним рішенням суду, позивач подав апеляційну скаргу, в якій просить суд скасувати рішення суду першої інстанції та прийняти нове, яким задовольнити позовні вимоги повністю.

Свої вимоги апелянт обґрунтовує тим, що судом першої інстанції було порушено норми матеріального та процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи.

Заслухавши суддю-доповідача, представника відповідача, яка з`явилася у призначене судове засідання, дослідивши доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційну скаргу слід залишити без задоволення, а оскаржуване рішення - без змін, виходячи з наступного.

Згідно із ч. 1 ст. 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Частиною 1 ст. 242 КАС України передбачено, що рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Як вірно встановлено судом першої інстанції та вбачається з матеріалів справи, 07.04.2026 року ДП Міноборони «Агенція Оборонних Закупівель» (замовник) було оголошено проведення спрощених закупівель за предметом закупівлі «Засіб індивідуального обігріву, Тип 1» (ДК 021:2015: 35820000-8 Допоміжне екіпірування) у кількості 500 929 комплектів.

07.04.2026, відповідно до ст. 14 Закону України «Про публічні закупівлі», на веб-сайті «Prozorro» було розміщене відповідне Оголошення з очікуваною вартістю предмета закупівлі із зазначенням інформації про включення до очікуваної вартості податку на додану вартість, ідентифікатор закупівлі: UA-2026-04-07-014329-a.

Відповідна процедура закупівлі із загальною очікуваною вартістю закупівлі у розмірі 15 308 390,24 за одним лотом.

У спірній закупівлі взяли участь три учасники з остаточними ціновими пропозиціями:

1) ТОВ «ІМЕКС МАКС» () 10 769 973,50 грн. з ПДВ;

2) ТОВ «ЕКВІПТОРГ» () 11 511 348,42 грн з ПДВ;

3) ТОВ «СІРІУС-О» () 15 298 371,66 грн з ПДВ.

Згідно з відомостями офіційного веб-порталу «Prozorro» у спірній закупівлі встановлено наступні часові періоди (а.с.21):

- період уточнення інформації: 07.04.2026 о 19:09 - 13.04.2026 о 00:00;

- період подання цінових пропозицій: 13.04.2026 о 19:00 - 16.04.2026 о 00:00;

- проведення електронного аукціону: 16.04.2026 о 12:39 год.

За результатами проведеного електронного аукціону електронною системою закупівель автоматично визначено найбільш економічно вигідну пропозицію учасника -ТОВ «ІМЕКС МАКС».

21.04.2026 Замовник розмістив повідомлення з вимогою про усунення невідповідностей у складі пропозиції позивача.

22.04.2026 ТОВ «ІМЕКС МАКС» подало документи на виконання вимоги.

23.04.2026 уповноваженою особою ДП Міноборони «Агенція Оборонних Закупівель» прийняте рішення про відхилення пропозиції ТОВ «ІМЕКС МАКС» (Протокол відхилення тендерної пропозиції/пропозиції UA-2026-04-07 014329-a, підписаний та оприлюднений 23.04.2026).

Позивач, вважаючи, що відповідачем порушено порядок проведення спрощеної оборонної закупівлі, а саме: в частині встановленого строку подання цінових пропозицій, який становив близько 2,2 робочих днів, що є меншим за імперативно визначений ч. 2 ст. 25 Закону України «Про оборонні закупівлі» мінімальний строк у 6 робочих днів, звернувся з даним позовом до суду для захисту своїх прав та законних інтересів.

Приймаючи рішення про відмову в задоволенні адміністративного позову, суд першої інстанції виходив з того, що замовник під час проведення спірної закупівлі UA-2026-04-07-014329-a діяв у межах наданих йому повноважень та у спосіб, визначений Законом України «Про публічні закупівлі», та умовами, передбаченими Оголошенням про проведення спрощеної закупівлі, а відтак підстави для визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання відмінити закупівлю відсутні.

Колегія суддів апеляційної інстанції погоджує висновок суду першої інстанції, оскільки він знайшов своє підтвердження під час апеляційного розгляду справи.

Надаючи правову оцінку відносинам, що виникли між сторонами, суд апеляційної інстанції зазначає наступне.

Загальні правові засади планування, порядок формування обсягів та особливостей здійснення закупівель товарів, робіт і послуг оборонного призначення для забезпечення потреб сектору безпеки і оборони, а також інших товарів, робіт і послуг для гарантованого забезпечення потреб безпеки і оборони, а також порядок здійснення державного і демократичного цивільного контролю у сфері оборонних закупівель визначає Закон України «Про оборонні закупівлі» від 17.07.2020 № 808-IX, метою якого є визначення правових засад для забезпечення матеріально-технічних і наукових потреб сектору безпеки і оборони держави шляхом ефективного та прозорого здійснення оборонних закупівель із дотриманням заходів захисту національних інтересів, створення конкурентного середовища, запобігання корупції у сфері оборонних закупівель, розвитку добросовісної конкуренції, а також ефективного та прозорого планування, реалізації і контролю за здійсненням оборонних закупівель (далі - Закон № 808-IX, в редакції чинній станом на момент виникнення спірних правовідносин).

Відповідно до пункту 21 частини 1 статті 1 Закону № 808-IX оборонні закупівлі здійснення державним замовником закупівель товарів, робіт і послуг, призначених для виконання державних програм у сферах національної безпеки і оборони, а також інших товарів, робіт і послуг для гарантованого забезпечення потреб безпеки і оборони.

Частиною 1 статті 3 Закону № 808-IX регламентовано, що оборонні закупівлі здійснюються на основі таких принципів: своєчасність та відповідність прийнятим рішенням щодо захисту національних інтересів України, забезпечення потреб безпеки і оборони; послідовність прийняття та виконання рішень щодо розроблення, закупівлі товарів, робіт і послуг оборонного призначення, систематичність їх виконання; конкурентність; ефективність використання коштів, результативність; відкритість та прозорість (крім відомостей, що становлять державну таємницю і розголошення яких може завдати шкоди національній безпеці); запобігання корупції, зловживанням та дискримінації; цілісність, узгодженість, системність планування та фінансування оборонних закупівель, урахування пріоритетів і обмежень, встановлених державними програмами у сферах національної безпеки і оборони.

Придбання державними замовниками товарів, робіт і послуг може здійснюватися шляхом застосування однієї з таких закупівель, зокрема спрощені торги із застосуванням електронної системи закупівель (п. 3 ч. 1 ст. 16 Закону № 808-IX).

Спрощені торги із застосуванням електронної системи закупівель здійснюються державним замовником у порядку та на умовах, визначених розділом I, статтею 23 розділу II і розділом III Закону № 808-IX (ч. 4 ст. 16 Закону № 808-IX).

Згідно із частиною 1 статті 24 Закону № 808-IX спрощені торги із застосуванням електронної системи закупівель - це процедура, що застосовується державним замовником під час дії особливого періоду в Україні або у період введення надзвичайного стану, або у період проведення антитерористичної операції, або у період здійснення заходів із забезпечення національної безпеки і оборони, відсічі і стримування збройної агресії російської федерації у Донецькій та Луганській областях, у разі якщо відомості про закупівлю товарів, робіт і послуг для гарантованого забезпечення потреб безпеки і оборони не становлять державної таємниці.

Спрощені торги із застосуванням електронної системи закупівель здійснюються у порядку, передбаченому для проведення відкритих торгів Законом України «Про публічні закупівлі», з урахуванням особливостей, встановлених статтею 23 та розділами I, III цього Закону (ч. 2 ст. 24 Закону № 808-IX). Особливості здійснення оборонних закупівель на період дії правового режиму воєнного стану передбачені статтею 30 вищевказаного Закону.

Так, ч. 1 ст. 30 Закону № 808-ІХ передбачено особливості здійснення оборонних закупівель на період дії правового режиму воєнного стану визначаються Кабінетом Міністрів України із забезпеченням захищеності державних замовників від воєнних загроз та з дотриманням вимог, встановлених цієї статтею.

11.11.2022 Кабінетом Міністрів України прийнято постанову № 1275 «Деякі питання здійснення оборонних закупівель на період дії правового режиму воєнного стану», пунктом 1 якої затверджено: особливості здійснення оборонних закупівель на період дії правового режиму воєнного стану (далі - Особливості № 1275); Порядок визначення предмета закупівлі під час здійснення закупівель продуктів харчування, послуг із забезпечення комплектами продуктів харчування, послуг щодо забезпечення харчуванням та послуг з організації харчування для особового складу Збройних Сил.

Згідно з п. 2 Особливостей № 1275 у цих особливостях терміни вживаються у значенні, наведеному в Законах України «Про оборонні закупівлі», «Про публічні закупівлі» та інших нормативно-правових актах, розроблених на їх виконання.

Пунктом 4 Особливостей № 1275 передбачено, що державні замовники здійснюють оборонні закупівлі товарів, робіт і послуг оборонного призначення, інших товарів, робіт і послуг для гарантованого забезпечення потреб безпеки і оборони у період дії правового режиму воєнного стану відповідно до цих особливостей.

Пунктом 7 Особливостей № 1275 закріплено, що відповідальною за організацію та проведення оборонних закупівель може бути уповноважена особа/інша особа державного замовника та/або колегіальний орган, що утворюється державним замовником та складається не менше ніж із трьох осіб такого державного замовника. Порядок організації діяльності такого колегіального органу визначається державним замовником.

За приписами п. 8 Особливостей № 1275 державні замовники здійснюють оборонні закупівлі товарів і послуг оборонного призначення, інших товарів і послуг для гарантованого забезпечення потреб безпеки і оборони, вартість яких дорівнює або перевищує 200 тис. гривень, робіт оборонного призначення та робіт для гарантованого забезпечення потреб безпеки і оборони у разі, коли їх вартість дорівнює або перевищує 1,5 млн. гривень (крім закупівель товарів, робіт і послуг оборонного призначення, що становлять державну таємницю, а також закупівлі озброєння, військової і спеціальної техніки, боєприпасів та їх складових частин та послуг із розроблення, ремонту, модернізації озброєння, військової і спеціальної техніки, боєприпасів та їх складових частин, товарів, робіт і послуг для будівництва військових інженерно-технічних і фортифікаційних споруд), в електронній системі закупівель в один із таких способів:

1) у порядку проведення відкритих торгів, що визначений особливостями здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України «Про публічні закупівлі», на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування, затвердженими постановою Кабінету Міністрів України від 12.10.2022 № 1178 (далі - Особливості № 1178) (Офіційний вісник України, 2022 р., № 84, ст. 5176; 2023 р., № 51, ст. 2834);

2) у порядку проведення спрощених закупівель, визначених Законом України «Про публічні закупівлі», з урахуванням положень, визначених цими особливостями;

3) у порядку відбору постачальника шляхом запиту пропозицій постачальників відповідно до Порядку формування та використання електронного каталогу, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 14.09.2020 № 822 (Офіційний вісник України, 2020 р., № 75, ст. 2407);

4) шляхом застосування рамкової угоди відповідно до цих особливостей.

У разі проведення закупівлі в порядку проведення спрощених закупівель, визначених Законом України «Про публічні закупівлі», державний замовник під час розгляду пропозиції учасника спрощеної закупівлі у разі виявлення невідповідності в інформації та/або документах, що подані учасником спрощеної закупівлі у складі пропозиції та/або подання яких вимагалося оголошенням про проведення спрощеної закупівлі, повинен розмістити у строк, який не може бути меншим, ніж два робочих дні до закінчення строку розгляду пропозицій, повідомлення з вимогою виправити невідповідності в інформації та/або документах, що подані учасником спрощеної закупівлі у його пропозиції, шляхом завантаження через електронну систему закупівель уточнених або нових документів в електронній системі закупівель протягом 24 годин з моменту розміщення державним замовником в електронній системі закупівель повідомлення з вимогою про усунення таких невідповідностей.

Під невідповідністю в інформації та/або документах, що подані учасником спрощених закупівель у складі пропозиції та/або подання яких вимагається оголошенням про проведення спрощеної закупівлі, слід розуміти невідповідність інформації та/або документів у значенні, наведеному в пункті 43 Особливостей № 1178.

У даному випадку, спірним питанням є порушення ДП Міноборони «Агенція Оборонних Закупівель», під час проведення спрощеної оборонної закупівлі, встановленого строку подання цінових пропозицій.

Так, на думку апелянта, строк подання цінових пропозицій становив близько 2,2 робочих днів, що є меншим за імперативно визначений ч. 2 ст. 25 Закону України «Про оборонні закупівлі» мінімальний строк у 6 робочих днів.

Дослідивши матеріали справи та доводи сторін, колегія суддів апеляційної інстанції зазначає наступне.

Правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави, територіальних громад та об`єднаних територіальних громад визначені Законом України «Про публічні закупівлі» від 25.12.2015 №922-VIII (далі Закон №922, в редакції чинній на момент виникнення спірних правовідносин).

Так, відповідно до статті 1 Закону №922 у цьому Законі нижченаведені терміни вживаються в такому значенні:

- електронна система закупівель - інформаційно-телекомунікаційна система, яка має комплексну систему захисту інформації з підтвердженою відповідністю згідно із Законом України «Про захист інформації в інформаційно-телекомунікаційних системах», що забезпечує проведення закупівель, створення, розміщення, оприлюднення, обмін інформацією і документами в електронному вигляді, до складу якої входять веб-портал Уповноваженого органу, авторизовані електронні майданчики, між якими забезпечено автоматичний обмін інформацією та документами;

- замовники - суб`єкти, визначені згідно із статтею 2 цього Закону, які здійснюють закупівлі товарів, робіт і послуг відповідно до цього Закону;

- переможець спрощеної закупівлі - учасник, пропозиція якого відповідає всім умовам, що визначені в оголошенні про проведення спрощеної закупівлі, вимогам до предмета закупівлі і визнана найбільш економічно вигідною та якому замовник повідомив про намір укласти договір про закупівлю;

- предмет закупівлі - товари, роботи чи послуги, що закуповуються замовником у межах єдиної процедури закупівлі або в межах проведення спрощеної закупівлі, щодо яких учасникам дозволяється подавати тендерні пропозиції/пропозиції або пропозиції на переговорах (у разі застосування переговорної процедури закупівлі). Предмет закупівлі визначається замовником у порядку, встановленому Уповноваженим органом, із застосуванням Єдиного закупівельного словника, затвердженого у встановленому законодавством порядку;

- пропозиція учасника спрощеної закупівлі (далі - пропозиція) - пропозиція щодо предмета закупівлі або його частини (лота), яку учасник подає замовнику відповідно до оголошення про проведення спрощеної закупівлі та вимог до предмета закупівлі;

- публічна закупівля (далі - закупівля) - придбання замовником товарів, робіт і послуг у порядку, встановленому цим Законом;

- спрощена закупівля - придбання замовником товарів, робіт і послуг, вартість яких дорівнює або перевищує 50 тисяч гривень та є меншою за вартість, що встановлена у пунктах 1 і 2 частини першої статті 3 цього Закону;

- тендерна документація - документація щодо умов проведення тендеру, що розробляється та затверджується замовником і оприлюднюється для вільного доступу в електронній системі закупівель;

- тендерна пропозиція - пропозиція щодо предмета закупівлі або його частини (лота), яку учасник процедури закупівлі подає замовнику відповідно до вимог тендерної документації;

- учасник процедури закупівлі/спрощеної закупівлі (далі - учасник) - фізична особа, фізична особа - підприємець чи юридична особа - резидент або нерезидент, у тому числі об`єднання учасників, яка подала тендерну пропозицію/пропозицію або взяла участь у переговорах у разі застосування переговорної процедури закупівлі.

Згідно з частинами першою-другою статті 3 Закону № 922 цей Закон застосовується:

1) до замовників, визначених пунктами 1-3 частини першої статті 2 цього Закону, за умови що вартість предмета закупівлі товару (товарів), послуги (послуг) дорівнює або перевищує 200 тисяч гривень, а робіт - 1,5 мільйона гривень;

2) до замовників, визначених пунктом 4 частини першої статті 2 цього Закону, за умови що вартість предмета закупівлі товару (товарів), послуги (послуг) дорівнює або перевищує 1 мільйон гривень, а робіт - 5 мільйонів гривень;

3) до замовників, визначених частиною першою статті 2 цього Закону, які здійснюють спрощені закупівлі відповідно до цього Закону та/або укладають договори без використання електронної системи закупівель відповідно до частин другої, третьої і сьомої цієї статті.

Замовники здійснюють спрощені закупівлі шляхом використання електронної системи закупівель у порядку, передбаченому цим Законом.

Частиною 9 статті 3 Закону №922 встановлено, що особливості здійснення закупівель, визначених цим Законом, для гарантованого забезпечення потреб оборони (крім товарів, робіт і послуг, що підлягають закупівлі відповідно до угод у порядку, визначеному пунктом 6 частини п`ятої цієї статті) Міністерством оборони України та його розвідувальним органом, Міністерством внутрішніх справ України, Службою безпеки України, Національною гвардією України, Національною поліцією України, Державною прикордонною службою України, Службою зовнішньої розвідки України, Державною службою спеціального зв`язку та захисту інформації України, Державною спеціальною службою транспорту, Державною службою України з надзвичайних ситуацій, Управлінням державної охорони України та іншими військовими формуваннями та/або частинами в особливий період, у період проведення операції об`єднаних сил, антитерористичної операції, у період введення надзвичайного стану встановлюються окремим законом.

Частиною 1-2 статті 24 Закону №808 визначено, що спрощені торги із застосуванням електронної системи закупівель - це процедура, що застосовується державним замовником під час дії особливого періоду в Україні або у період введення надзвичайного стану, або у період проведення антитерористичної операції, або у період здійснення заходів із забезпечення національної безпеки і оборони, відсічі і стримування збройної агресії Російської Федерації у Донецькій та Луганській областях, у разі якщо відомості про закупівлю товарів, робіт і послуг для гарантованого забезпечення потреб безпеки і оборони не становлять державної таємниці.

Спрощені торги із застосуванням електронної системи закупівель здійснюються у порядку, передбаченому для проведення відкритих торгів Законом України «Про публічні закупівлі», з урахуванням особливостей, встановлених статтею 23 та розділами I, цього Закону.

З наведеного вбачається, що Закон №808 визначає загальні правові засади планування, порядок формування обсягів та особливостей здійснення закупівель товарів, робіт і послуг оборонного призначення для забезпечення потреб сектору безпеки і оборони, а також інших товарів, робіт і послуг для гарантованого забезпечення потреб безпеки і оборони, а також порядок здійснення державного і демократичного цивільного контролю у сфері оборонних закупівель, разом з тим, Закон №922 установлює правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави та територіальної громади.

Так, ст. 14 Закону №922 визначено умови здійснення спрощених закупівель.

Правовими положеннями ч. 1-4 ст. 14 Закону №922 регламентовано, що спрощена закупівля проводиться замовником із застосуванням електронного аукціону відповідно до статті 30 цього Закону.

Спрощена закупівля складається з таких послідовних етапів:

1) оприлюднення оголошення про проведення спрощеної закупівлі;

2) уточнення інформації, зазначеної замовником в оголошенні про проведення спрощеної закупівлі;

3) подання пропозицій учасниками;

4) проведення електронного аукціону відповідно до статті 30 цього Закону;

5) розгляд на відповідність умовам, визначеним в оголошенні про проведення спрощеної закупівлі та вимогам до предмета закупівлі, пропозиції учасника;

6) визначення переможця спрощеної закупівлі та укладення договору про закупівлю;

7) розміщення звіту про результати проведення закупівлі відповідно до статті 19 цього Закону.

В оголошенні про проведення спрощеної закупівлі, що оприлюднюється замовником відповідно до статті 10 цього Закону, обов`язково зазначаються:

1) найменування, місцезнаходження та ідентифікаційний код замовника в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, його категорія;

2) назва предмета закупівлі із зазначенням коду за Єдиним закупівельним словником (у разі поділу на лоти такі відомості повинні зазначатися стосовно кожного лота) та назви відповідних класифікаторів предмета закупівлі і частин предмета закупівлі (лотів) (за наявності);

3) інформація про технічні, якісні та інші характеристики предмета закупівлі;

4) кількість та місце поставки товарів або обсяг і місце виконання робіт чи надання послуг;

5) строк поставки товарів, виконання робіт, надання послуг;

6) умови оплати;

7) очікувана вартість предмета закупівлі;

8) період уточнення інформації про закупівлю (не менше трьох робочих днів з дня оприлюднення оголошення про проведення спрощеної закупівлі в електронній системі закупівель);

9) кінцевий строк подання пропозицій (строк для подання пропозицій не може бути менше ніж два робочі дні з дня закінчення періоду уточнення інформації про закупівлю);

10) перелік критеріїв та методика оцінки пропозицій із зазначенням питомої ваги критеріїв;

11) розмір та умови надання забезпечення пропозицій учасників (якщо замовник вимагає його надати);

12) розмір та умови надання забезпечення виконання договору про закупівлю (якщо замовник вимагає його надати);

13) розмір мінімального кроку пониження ціни під час електронного аукціону в межах від 0,5 відсотка до 3 відсотків або в грошових одиницях очікуваної вартості закупівлі.

В оголошенні про проведення спрощеної закупівлі може зазначатися інша інформація.

Вимоги до предмета закупівлі, визначені замовником, можуть зазначатися шляхом завантаження окремих файлів до оголошення про проведення спрощеної закупівлі або в електронній формі з окремими полями в електронній системі закупівель.

У вимогах до предмета закупівлі, що містять посилання на конкретну торговельну марку чи фірму, патент, конструкцію або тип предмета закупівлі, джерело його походження або виробника, замовник може вказати, які аналоги та/або еквіваленти приймаються у пропозиціях учасників.

Так, ч. 9 ст. 14 Закону №922 визначено, що пропозиції подаються учасниками після закінчення строку періоду уточнення інформації, зазначеної замовником в оголошенні про проведення спрощеної закупівлі, в електронному вигляді шляхом заповнення електронних форм з окремими полями, де зазначається інформація про ціну та інші критерії оцінки (у разі їх встановлення замовником), шляхом завантаження необхідних документів через електронну систему закупівель, що підтверджують відповідність вимогам, визначеним замовником.

Електронна система закупівель автоматично формує та надсилає повідомлення учаснику про отримання його пропозиції із зазначенням дати та часу.

Кожен учасник має право подати лише одну пропозицію, у тому числі до визначеної в оголошенні про проведення спрощеної закупівлі частини предмета закупівлі (лота).

Пропозиції учасників, подані після закінчення строку їх подання, електронною системою закупівель не приймаються.

Пропозиція учасника повинна містити підтвердження надання учасником забезпечення пропозиції, якщо таке забезпечення передбачено оголошенням про проведення спрощеної закупівлі.

Учасник має право внести зміни або відкликати свою пропозицію до закінчення строку її подання без втрати свого забезпечення пропозиції.

Такі зміни або заява про відкликання пропозиції враховуються, якщо вони отримані електронною системою закупівель до закінчення строку подання пропозицій.

Розкриття пропозицій відбувається у порядку, передбаченому абзацами першим і другим частини першої статті 28 цього Закону (ч.10 статті 14 Закону №922).

Замовник розглядає на відповідність умовам, визначеним в оголошенні про проведення спрощеної закупівлі, та вимогам до предмета закупівлі пропозицію учасника, яка за результатами електронного аукціону (у разі його проведення) визначена найбільш економічно вигідною.

Строк розгляду найбільш економічно вигідної пропозиції не повинен перевищувати п`ять робочих днів з дня завершення електронного аукціону (ч.11 статті 14 Закону №922).

Частиною 12 ст. 14 Закону №922 передбачено, що за результатами оцінки та розгляду пропозиції замовник визначає переможця.

Повідомлення про намір укласти договір про закупівлю замовник оприлюднює в електронній системі закупівель.

У разі відхилення найбільш економічно вигідної пропозиції відповідно до частини тринадцятої цієї статті замовник розглядає наступну пропозицію учасника, який за результатами оцінки надав наступну найбільш економічно вигідну пропозицію.

Наступна найбільш економічно вигідна пропозиція визначається електронною системою закупівель автоматично.

Відповідно до частин 13-14 ст. 14 Закону №922 замовник відхиляє пропозицію в разі, якщо:

1) пропозиція учасника не відповідає умовам, визначеним в оголошенні про проведення спрощеної закупівлі, та вимогам до предмета закупівлі;

2) учасник не надав забезпечення пропозиції, якщо таке забезпечення вимагалося замовником;

3) учасник, який визначений переможцем спрощеної закупівлі, відмовився від укладення договору про закупівлю;

4) якщо учасник протягом одного року до дати оприлюднення оголошення про проведення спрощеної закупівлі відмовився від підписання договору про закупівлю більше двох разів із замовником, який проводить таку спрощену закупівлю.

Інформація про відхилення пропозиції протягом одного дня з дня прийняття рішення замовником оприлюднюється в електронній системі закупівель та автоматично надсилається учаснику, пропозиція якого відхилена через електронну систему закупівель.

Учасник, пропозиція якого відхилена, може звернутися до замовника з вимогою надати додаткову аргументацію щодо причин невідповідності його пропозиції умовам, визначеним в оголошенні про проведення спрощеної закупівлі, та вимогам до предмета закупівлі. Не пізніше ніж через три робочих дні з дня надходження такого звернення через електронну систему закупівель замовник зобов`язаний надати йому відповідь.

Щодо тверджень апелянта про наявність порушень ДП Міноборони «Агенція Оборонних Закупівель», під час проведення спірної спрощеної процедури закупівлі, зокрема, щодо порушення імперативного мінімуму, передбаченого частиною 2 статті 25 Закону № 808 мінімального шестиденного строку періоду подання цінових пропозицій, що безпосередньо призвело до створення умов, які об`єктивно унеможливлювали виконання учасниками вимог Оголошення проведення спрощеної закупівлі, та як наслідок порушення Замовником вимог п. 2 ч. 17 ст. 14 Закону України № 922 та п. 5 ч. 1 ст. 27 Закону № 808, на підставі чого Замовник зобов`язаний відмінити закупівлю, колегія суддів апеляційної інстанції зазначає наступне.

Відповідно до положень Закону України «Про оборонні закупівлі» №808-IX, цей Закон регулює відносини у сфері закупівель товарів, робіт і послуг оборонного призначення, які забезпечують потреби сектору безпеки і оборони. Водночас із системного аналізу положень статті 1 цього Закону вбачається, що оборонні закупівлі у вузькому значенні передбачають, зокрема, закупівлю товарів спеціального призначення, продукції військового характеру, а також таких, що можуть бути пов`язані із державною таємницею чи спеціальним режимом обігу.

Так, пунктом 29 частини 1 статті 1 Закону № 808-ІХ визначено, що товари оборонного призначення - озброєння, військова та спеціальна техніка, зброя і боєприпаси, спеціальні комплектувальні вироби для їх виготовлення та експлуатації, матеріали та обладнання, спеціально призначені для їх розроблення, виготовлення або використання, спеціальні технічні засоби, технічні засоби розвідки, засоби технічного та криптографічного захисту інформації, засоби спеціального зв`язку, космічна техніка військового та подвійного призначення, засоби індивідуального захисту (бронежилети всіх класів захисту, протиударні, кулезахисні шоломи, комплекти протиударного захисту тощо), спеціальні засоби (кайданки, кийки, засоби, споряджені речовинами сльозогінної, світлошумової дії тощо), спеціальні (спеціалізовані) транспортні засоби; комп`ютерна, оптична, вимірювальна та інша техніка; спеціальний формений одяг, необхідний для виконання завдань правоохоронними органами, структурними підрозділами органів виконавчої влади, що реалізують державну політику у сферах забезпечення охорони прав і свобод людини, інтересів суспільства і держави, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку, військовими формуваннями з правоохоронними функціями, товари подвійного використання для гарантованого забезпечення потреб безпеки і оборони, розвитку обороноздатності держави та системи національної стійкості, а також будь-які інші товари, які закуповуються державними замовниками, визначеними згідно з пунктом 10 частини першої цієї статті, для гарантованого забезпечення потреб безпеки і оборони.

У даному випадку, предметом спірної закупівлі є засоби індивідуального обігріву, які не є озброєнням, військовою чи спеціальною технікою, не мають ознак секретності та не належать до товарів, обіг яких обмежено або пов`язано із державною таємницею.

Як вірно встановлено судом першої інстанції та вбачається з матеріалів справи, 07.04.2026 року Замовником було оголошено закупівлі «Засіб індивідуального обігріву (Тип 1) (ДК 021:2015: 35820000-8: Допоміжне екіпірування)» (ідентифікатор UA-2026-04-07-014329-a).

В пункті 1 Оголошення зазначено, що відповідне Оголошення про проведення спрощеної закупівлі розроблено відповідно до вимог Закону України «Про публічні закупівлі» (зі змінами) та Особливостей здійснення оборонних закупівель на період дії правового режиму воєнного стану, затверджених Постановою КМУ «Деякі питання здійснення оборонних закупівель на період дії правового режиму воєнного стану» від 11 листопада 2022 р. № 1275 (зі змінами). Терміни вживаються у значенні, наведеному в Законі та в Особливостях.

Відповідно, спірна закупівля проводилась ДП Міноборони «Агенція Оборонних Закупівель» саме як спрощена закупівля, відповідно до статті 14 Закону України «Про публічні закупівлі», із застосуванням електронної системи закупівель та з урахуванням Особливостей, затверджених Постановою КМУ №1275, що прямо зазначено в Оголошенні про проведення закупівлі і було достеменно відомо ТОВ «ІМЕКС МАКС», який брав участь у вказаній закупівлі, і був ознайомлений з умовами спірної закупівлі.

Окрім того, колегія суддів апеляційної інстанції зазначає, що 15.04.2026 року ТОВ «ІМЕКС МАКС», тобто у строк, встановлений в Оголошені, подало пропозицію для участі в закупівлі, що є підтвердженням згоди з усіма умовами проведення закупівлі, що встановлюються Замовником в Оголошенні про проведення спрощеної закупівлі.

Також, зазначені обставини, зокрема, подача ТОВ «ІМЕКС МАКС» власних пропозиції у строк, встановлений в Оголошені, спростовує доводи апелянта про те, що Замовник не виконав свого зобов`язання щодо відміни спрощеної закупівлі UA-2026-04-07-014329-a, продовжуючи процедуру попри наявне неусувне порушення законодавства, чим допустив протиправну бездіяльність, яка порушує права та законні інтереси позивача, як учасника, що подав найбільш економічно вигідну пропозицію.

Між іншим, в апеляційній скарзі ТОВ «ІМЕКС МАКС» зазначає, що підставою цього позову була виключно одна обставина - порушення Замовником імперативно встановленого частиною 2 статті 25 Закону України «Про оборонні закупівлі» від 17.07.2020 № 808-IX (далі Закон 808) мінімального шестиденного строку періоду подання цінових пропозицій. Фактичний період подання склав лише близько 2,2 робочих днів замість встановлених законом мінімальних шести робочих днів.

Апелянт стверджував, що це є самостійною та неусувною підставою для відміни закупівлі в цілому за пунктом 2 частини 17 статті 14 Закону України «Про публічні закупівлі» від 25.12.2015 № 922-VIII (далі Закон 922) та пунктом 5 частини 1 статті 27 Закону 808.

Колегія суддів апеляційної інстанції вважає вказані доводи апелянта помилковими та такими, що не заслуговують на увагу суду, оскільки, як вже вище зазначалося, спірна закупівля проводилась ДП Міноборони «Агенція Оборонних Закупівель» саме як спрощена закупівля, відповідно до статті 14 Закону України «Про публічні закупівлі», із застосуванням електронної системи закупівель та з урахуванням Особливостей, затверджених Постановою КМУ №1275, що прямо зазначено в Оголошенні про проведення закупівлі.

Окрім того, суд апеляційної інстанції погоджує висновок суду першої інстанції, що сама по собі обставина здійснення закупівлі для потреб оборони не означає автоматичного застосування до неї всіх спеціальних процедур, передбачених Законом №808, зокрема положень статті 25 щодо шестиденного строку проведення спрощених торгів.

Щодо тверджень ТОВ «ІМЕКС МАКС», зазначених у позовній заяві, про те, що бездіяльність ДП Міноборони «Агенція Оборонних Закупівель» безпосередньо порушує права та законні інтереси позивача, оскільки позивач, як учасник, що подав найбільш економічно вигідну пропозицію, був неправомірно усунутий від можливості укладення договору про закупівлю в межах процедури, що проводиться з порушенням закону; Замовник у разі продовження процедури має реальну можливість укласти договір з іншим учасником (ТОВ «ЕКВІПТОРГ») за суттєво вищою ціною, що порушує не лише права позивача, але й публічний інтерес у раціональному використанні бюджетних коштів; позивач позбавлений правової визначеності щодо своєї участі у закупівлі, що проводиться з порушенням імперативних норм спеціального законодавства, колегія суддів апеляційної інстанції зазначає наступне.

У даному випадку, під час участі в оборонній закупівлі, ТОВ «ІМЕКС МАКС» було опубліковано в електронній системі закупівель довідку № 3947/20-40-13-09-22 від 15.04.2026, яка містить ознаки підробки, що підтверджено листом Головного управління ДПС у Харківській області (а.с.74).

Зокрема, при перевірці вказаної довідки за QR-кодом, що міститься на ній, на сайті https://cabinet.tax.gov.ua відображається довідка про відсутність заборгованості з платежів, контроль за справлянням яких покладено на контролюючі органи №13187/20-40-13-09-22 від 08.12.2025, яка видана на іншу юридичну особу ТОВ «Приватний оператор тилу» () та має зовсім іншу дату видачу.

Колегія суддів апеляційної інстанції, дослідивши наявні у справі докази та доводи відповідача, зазначає, що саме вказана обставина, така як ненадання позивачем довідки, у формі передбаченій наказом Міністерства фінансів України № 733 від 03.09.2018 «Про затвердження Порядку надання довідки про відсутність заборгованості з платежів, контроль за справлянням яких покладено на контролюючі органи», ні на час подання тендерної пропозиції, ні під час наданої можливості уточнити таку невідповідність, стала підставою прийняття 23.04.2026 ДП Міноборони «Агенція Оборонних Закупівель» рішення про відхилення пропозиції ТОВ «ІМЕКС МАКС» у спрощеній закупівлі UA 2026-04-07-014329-a за предметом «Засіб індивідуального обігріву (Тип 1)» (ДК 021:2015: 35820000-8 Допоміжне екіпірування), а не порушення строку періоду надання цінових пропозицій, як зазначає апелянт.

Правомірність рішення відповідача від 23.04.2026 року про відхилення пропозиції ТОВ «ІМЕКС МАКС» у спрощеній закупівлі UA-2026-04-07-014329-a була предметом судового розгляду, за наслідком якого рішенням Київського окружного адміністративного суду від 26.06.2026 року у справі № 320/17154/26, залишеним без змін постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 30.04.2026 року у справі, у задоволенні адміністративного позову ТОВ «ІМЕКС МАКС» до Державного підприємства Міністерства оборони України «Агенція оборонних закупівель» про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити певні дії відмовлено повністю.

Обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, стосовно якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом (ч. 4 ст. 78 КАС України).

Отже, пропозиція позивача була відхилена відповідачем з підстав невідповідності вимогам документації, зокрема, у зв`язку з неналежним підтвердженням відсутності податкової заборгованості, а також наявністю ознак недостовірності поданих документів.

Тобто, відхилення пропозиції позивача мало самостійну правову підставу, яка не пов`язана із доводами позивача щодо строків проведення процедури закупівлі.

Аналіз наведених правових положень та вищезазначених обставин справи дає підстави колегії суддів апеляційної інстанції для висновку, що ДП Міноборони «Агенція оборонних закупівель» було дотримано порядок та вимоги чинного законодавства під час проведення спірної закупівлі, які визначені Законом України «Про публічні закупівлі», Особливостями №1275 та умовами, передбаченими Оголошенням про проведення спрощеної закупівлі, а відтак підстави для визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання відповідача відмінити закупівлю відсутні, а тому позовні вимоги не підлягають задоволенню.Відповідно до ч.1 ст. 308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Згідно пункту 29 Рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Ruiz Torija v. Spain» від 9 грудня 1994 р., статтю 6 п. 1 не можна розуміти як таку, що вимагає пояснень детальної відповіді на кожний аргумент сторін. Відповідно, питання, чи дотримався суд свого обов`язку обґрунтовувати рішення може розглядатися лише в світлі обставин кожної справи.

Колегія суддів апеляційної інстанції доходить до висновку, що інші доводи апелянта не знайшли свого підтвердження під час апеляційного розгляду, а тому судом до уваги не приймаються.

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Отже, колегія суддів апеляційної інстанції вважає, що судом першої інстанції було вірно встановлено фактичні обставини справи, надано належну оцінку дослідженим доказам, прийнято законне та обґрунтоване рішення у відповідності з вимогами матеріального та процесуального права.

Обставини, викладені в апеляційній скарзі, до уваги не приймаються, оскільки є необґрунтованими та не є підставами для скасування рішення суду першої інстанції.

В зв`язку з цим, колегія суддів вважає необхідним апеляційну скаргу залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції без змін.

Відповідно до ч. 3 ст. 272 КАС України судові рішення суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду справ, визначених статтями 273-277, 282-283-1, 284-286 цього Кодексу, набирають законної сили з моменту проголошення і не можуть бути оскаржені.

Керуючись ст.ст. 243-246, 260, 282, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України, суд,

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «ІМЕКС МАКС» залишити без задоволення.

Рішення Київського окружного адміністративного суду від 29 квітня 2026 року - залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її ухвалення, є остаточною та оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя: М.І. Кобаль

Судді: Н.П. Бужак

І.В. Штульман

Повний текст виготовлено 07.05.2026 року