Справа № 340/7766/25
Суддя: Т.М. КАРМАЗИНА
Дата ухвалення: 2026-05-08 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 травня 2026 року м. Кропивницький Справа № 340/7766/25

Кіровоградський окружний адміністративний суд у складі судді Кармазиної Т.М., розглянувши у порядку спрощеного позовного (письмового) провадження справу за позовною заявою Приватного підприємства "Торговий дім "Золота миля" до Кропивницької митниці Держмитслужби про визнання протиправними та скасування рішень, -

ВСТАНОВИВ:

Представник позивача звернувся до суду з позовом, у якому просить визнати протиправними та скасувати рішення про коригування митної вартості товарів №UА901000/2025/000085/1 від 11.11.2025 р. та картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA901020/2025/000247.

Ухвалою судді Кіровоградського окружного адміністративного суду Дегтярьової С.В. від 18.11.2025 року відкрито провадження у справі, вирішено розгляд справи проводити за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи. (а.с.73)

Ухвалою суду від 27.11.2025 відмовлено у задоволенні клопотання представника відповідача про проведення розгляду справи в порядку загального позовного провадження або спрощеного провадження з викликом сторін. (а.с.84)

Згідно розпорядження керівника апарату Кіровоградського окружного адміністративного суду від 24 грудня 2025 року №357 Щодо призначення повторного автоматизованого розподілу справ та додаткових матеріалів справи призначено проведення повторного автоматизованого розподілу справи №340/7766/25. (а.с.108)

Згідно протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями адміністративну справу розподілено на суддю Кармазину Т.М.

Ухвалою судді від 09.01.2026 справу прийнято до провадження та розгляд здійснюється за правилами спрощеного позовного провадження. (а.с.110)

В обґрунтування позовних вимог представник позивача посилається на те, що рішення відповідача про коригування митної вартості товарів є необґрунтованим та безпідставним, оскільки під час митного оформлення позивачем надано всі документи на підтвердження вартості товарів і обраного методу її визначення, тому як наслідок, з урахуванням того, що позовна вимога про визнання противоправною та скасування картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення є похідною від зазначеного відповідного рішення, то остання, на його думку, також підлягає скасуванню.

Заперечуючи проти задоволення позовних вимог представник відповідача у поданому до суду відзиві на адміністративний позов (а.с.88-92), вказав про необґрунтованість та недоведеність позовних вимог. За результатами перевірки документів та відомостей, доданих до митної декларації, на підтвердження митної вартості товару, встановлено розбіжності, що є підставою для визначення митної вартості митним органом. Також, представником відповідача вказано, що підставою для запиту у підприємства додаткових документів відповідно до ч.3 ст. 53 Митного кодексу України стали обґрунтовані підстави митного органу вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів у відповідності до ст.54 Митного кодексу України. При цьому, вказано, що оскільки декларантом не було подано витребуваних документів, митницею правомірно винесено оскаржувані у даній справі рішення про збільшення митної вартості товару та відмову в оформленні поданої платником МД через заниження показника митної вартості товару.

Представником позивача надана відповідь на відзив, в якій повністю не погоджується з доводами відповідача. (а.с.103-104)

Дослідивши подані позивачем та відповідачем документи і матеріали, пояснення, викладені у заявах по суті справи, з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов наступних висновків.

Судом встановлено, що 05.11.2025 ПП Торговий дім Золота миля було подано до Кропивницької митниці електронну митну декларацію, яка була прийнята митним органом з присвоєнням їй номера №25UA70U5 (а.с.19) щодо оформлення товару, а саме - «JADECHOC» - являє собою рафінований, відбілений, дезодорований, гідрогенізований пальмоядровий стеарин (тверда фракція пальмоядрової олії), вміст вільних жирних кислот 0,01%, не текстурований, потребує темперування, призначений для виготовлення харчових продуктів, в упаковці масою нетто 20 кг; не в первинній упаковці; вага нетто товару без урахування упаковки -22160 кг; без вмісту животних жирів; дата виробництва липень 2025 року; кінцевий термін використанн січень 2027; виробник «PT. MUSIM MAS» (Індонезія); країна виробництва: ID; торговельна марка: JADECHOC, що надійшов в рамках Контракту №BO-103-241016 від 24.10.2016 з Компанією Inter-Continental Oils & Fats Pte.Ltd (Сінгапур). (а.с.43-45)

Специфікацією №148 від 12.06.2025 до контракту №BO-103-241016 від 24.10.2016 передбачено поставку товару: рафінований, вибілений, дезодорований, гідрогенізований пальмоядровий стеарин, JADECHOC, ціна товару 1,99 доларів США/кг, вартістю 176 393,60 доларів США. Умови поставки - FСА, Белаван, Індонезія. Умови оплати за поставку 50% передоплата до відвантаження та 50% вартості товару, що відвантажується - протягом 10 дня від дати видання коносаменту з отриманням копій відвантажувальних документів. (а.с.49)

На підтвердження заявленої у митній декларації №25UA70U5 від 05.11.2025 митної вартості товару, яка становить яка становить 2 028 191,55 грн. (вартість товару 44 098,40 дол. США або 1 855 329,93 грн. та вартість міжнародного вантажного перевезення 172 861,62 грн.), позивачем до митного органу були надані наступні документи: пакувальний лист №SPF25/1749 від 13.08.2025; проформа інвойс №SC/25/SPF/0924-(1) від 12.06.2025; інвойс №SPF25/1749 від 13.08.2025; коносамент №257606420 від 20.08.2025; ЗД накладна № від 17.10.2025; СМR №5420 від 30.11.2025; платіжні доручення про оплату за товар №1049 від 03.10.2025 та №992 від 01.08.2025; транспортний рахунок № від 09.10.2025; прайс б/н від 12.06.2025; транспортний рахунок № від 26.09.2025; довідка про транспортні витрати б/н від 05.11.2025; калькуляція б/н від 12.06.2025; біржові котирування б.н від 13.06.2025; контракт №BO-103-241016 від 24.10.2016; додаткова угода №1 від 28.12.2018; додаткова угода №2 від 01.04.2021; додаткова угода №3 від 22.06.2021; додаткова угода №4 від 01.05.2023; специфікація №148 від 12.06.2025; договір на перевезення зовнішньоторговельних вантажів №UA00069121 від 20.09.2021; договір надання послуг №23-17 від 28.07.2023; додаткова угода №8 до договору №23-17 від 31.07.2025; сертифікат про відсутність ГМО б.н від 13.08.2025; сертифікат походження №0036967/MDN/2025 від 21.08.2025; сертифікат аналізу №SС/25/SPF/0924(1) від 13.08.2025; ветеринарний сертифікат б.н від 13.08.2025; лист про розподіл партії 05.11.2025; лист б.н від 02.01.2023; декларація виробника б.н від 21.08.2025. (а.с.27-67)

За результатами розгляду поданих до митного оформлення документів у митного органу виник сумнів щодо достовірності поданих декларантом відомостей щодо ціни товару, тому митний орган надіслав повідомлення №1, в якому зазначив, що у відповідності до ст. 53, 336, 337 МКУ, при проведенні перевірки документів, що були надані до митного оформлення, виявлено наступне. Документи, зазначені у частині другій статті 53 МКУ, не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларанту було повідомлено, що протягом 10 календарних днів необхідно надати (за наявності) такі додаткові документи, наприклад: інші платіжні документи від третіх осіб зазначені в комерційному інвойсі від 13.08.2025 №SPF25/1749; документи, що містять відомості про оплату перевезення оцінюваних товарів; рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); виписку з бухгалтерської документації (видаткові та прибуткові накладні попередніх поставок); каталоги, специфікації, прейскуранти, калькуляцію виробника товару P.T. MUSIM MAS (ID); копію декларації країни експорту; висновки про якісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями.

07.11.2025 (вих.№25/26/395) ПП «Торговий Дім «Золота Миля» надані митному органу пояснення, що згідно наданих декларантом документів можливо визначити всі складові митної вартості оцінюваних товарів за ціною угоди, а декларантом надано вичерпний перелік документів згідно норм Митного кодексу України щодо підтвердження складових частин заявленої митної вартості оцінюваного товару за ціною угоди та методу її визначення.

11.11.2025 митним органом прийнято рішення про коригування митної вартості товарів №UA901000/2025/000085/1, яким митну вартість придбаного позивачем товару визначено за за другорядним методом (ст.59 МКУ за ціною договору щодо ідентичних товарів) на рівні 2,4872 USD/кг. (а.с.14-16).

Також Кропивницька митниця 11.11.2025 року оформила картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA901020/2025/000247, у якій повідомила позивача про відмову у митному оформленні (випуску) товарів за електронною митною декларацією №№25UA70U5 від 05.11.2025. (а.с.17-18)

Позивачем 11.11.2025 подана нова МД №25UA88U0, згідно якої товар задекларовано за 2 методом (а.с.20).

Не погодившись з рішеннями відповідача, позивач звернувся до суду з цим позовом.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд виходить із наступного.

Засади державної митної справи, зокрема, процедури митного контролю та митного оформлення товарів, що переміщуються через митний кордон України, умови та порядок справляння митних платежів, визначаються Митним кодексом України №4495-VІ від 13.03.2012 року (надалі - МК України, в редакції чинній на час виникнення спірних правовідносин).

За приписами ч.1 ст.246 МК України метою митного оформлення є забезпечення дотримання встановленого законодавством України порядку переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, а також забезпечення статистичного обліку ввезення на митну територію України, вивезення за її межі і транзиту через її територію товарів.

Згідно ч.1 ст.248 МК України митне оформлення розпочинається з моменту подання митному органу декларантом або уповноваженою ним особою митної декларації або документа, який відповідно до законодавства її замінює, та документів, необхідних для митного оформлення, а в разі електронного декларування - з моменту отримання митним органом від декларанта або уповноваженої ним особи електронної митної декларації або електронного документа, який відповідно до законодавства замінює митну декларацію.

Декларування здійснюється шляхом заявлення за встановленою формою (письмовою, усною, шляхом вчинення дій) точних відомостей про товари, мету їх переміщення через митний кордон України, а також відомостей, необхідних для здійснення їх митного контролю та митного оформлення. При застосуванні письмової форми декларування можуть використовуватися як електронні документи, так і документи на паперовому носії або їх електронні (скановані) копії, засвідчені електронним цифровим підписом декларанта або уповноваженої ним особи (ч.1 ст. 257 МК України).

Відповідно до ч.6 ст.257 МК України Умови та порядок декларування, перелік відомостей, необхідних для здійснення митного контролю та митного оформлення, визначаються цим Кодексом. Положення про митні декларації та форми цих декларацій затверджуються Кабінетом Міністрів України, а порядок заповнення таких декларацій та інших документів, що застосовуються під час митного оформлення товарів, транспортних засобів комерційного призначення, - центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику.

Митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, відповідно до статті 49 МК України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Відповідно до статті 50 МК України відомості про митну вартість товарів використовуються для: 1) нарахування митних платежів; 2) застосування інших заходів державного регулювання зовнішньоекономічної діяльності України; 3) ведення митної статистики; 4) розрахунку податкового зобов`язання, визначеного за результатами документальної перевірки.

Частинами 1, 2 статті 51 МК України передбачено, що митна вартість товарів, які переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу. Митна вартість товарів, що ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, визначається відповідно до глави 9 цього Кодексу.

Згідно ч.1 ст.52 МК України заявлення митної вартості товарів здійснюється декларантом або уповноваженою ним особою під час декларування товарів у порядку, встановленому розділом VIII цього Кодексу та цією главою.

За змістом ч.2 ст.52 МК України декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані: 1) заявляти митну вартість, визначену ними самостійно, у тому числі за результатами консультацій з митним органом; 2) подавати митному органу достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню; 3) нести всі додаткові витрати, пов`язані з коригуванням митної вартості або наданням митному органу додаткової інформації.

Стаття 53 МК України визначає перелік документів, які подаються декларантом для підтвердження заявленої митної вартості.

У випадках, передбачених цим Кодексом декларант подає митному органу документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення (ч.1 ст.53 МК України).

Згідно ч.2 ст.53 МК України документами, які підтверджують митну вартість товарів, є: 1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); 4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 7) ліцензія на імпорт товару, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

Частиною 3 статті 53 МК України передбачено, що у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, які мають вплив на правильність визначення митної вартості, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; 6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 7) копію митної декларації країни відправлення; 8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

Частинами 5, 6 статті 53 МК України передбачено, що забороняється вимагати від декларанта або уповноваженої ним особи будь-які інші документи, відмінні від тих, що зазначені в цій статті. Декларант або уповноважена ним особа за власним бажанням може подати додаткові наявні у них документи для підтвердження заявленої ними митної вартості товару.

З аналізу частин 1 та 2 статті 53 МК України слідує, що Митним кодексом України передбачено вичерпний перелік документів, який подається декларантом митному органу для підтвердження заявленої митної вартості товарів та обраного методу її визначення.

Відповідно до положень статті 54 МК України контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється митним органом під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості.

Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється митним органом шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу.

За результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів митний орган визнає заявлену декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість чи приймає письмове рішення про її коригування відповідно до положень статті 55 цього Кодексу.

Митний орган під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів зобов`язаний: 1) здійснювати контроль заявленої декларантом або уповноваженою ним особою митної вартості товарів шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості, наявності в поданих зазначеними особами документах усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари; 2) надавати декларанту або уповноваженій ним особі письмову інформацію про причини, за яких заявлена ними митна вартість не може бути визнана; 3) надавати декларанту або уповноваженій ним особі письмову інформацію щодо порядку і методу визначення митної вартості, застосованих у разі коригування митної вартості, а також щодо підстав здійснення такого коригування; 4) випускати у вільний обіг товари, що декларуються: у разі визнання митним органом заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю; у разі згоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно з митною вартістю, визначеною митним органом; у разі незгоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю товарів та надання гарантій відповідно до розділу Х цього Кодексу в розмірі, визначеному митним органом відповідно до частини сьомої статті 55 цього Кодексу.

Митний орган з метою здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів має право: 1) упевнюватися в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості; 2) у випадках, встановлених цим Кодексом, письмово запитувати від декларанта або уповноваженої ним особи встановлені статтею 53 цього Кодексу додаткові документи та відомості, якщо це необхідно для прийняття рішення про визнання заявленої митної вартості; 3) у випадках, встановлених цим Кодексом, здійснювати коригування заявленої митної вартості товарів; 4) проводити в порядку, визначеному статтями 345-354 цього Кодексу, перевірки правильності визначення митної вартості товарів після їх випуску; 5) звертатися до митних органів інших країн із запитами щодо надання відомостей, необхідних для підтвердження достовірності заявленої митної вартості; 6) застосовувати інші передбачені цим Кодексом форми митного контролю.

Митний орган може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі: 1) невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості; 2) неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари; 3) невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 цього Кодексу; 4) надходження до митного органу документально підтвердженої офіційної інформації митних органів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості.

У разі якщо під час проведення митного контролю митний орган не може аргументовано довести, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, заявлена декларантом або уповноваженою ним особою митна вартість вважається визнаною автоматично.

Отже, митний орган має повноваження на висунення письмової вимоги про надання додаткових документів у тому разі, коли у документах, поданих декларантом для митного оформлення, наявні розбіжності, ознаки підробки або відсутні всі відомості, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, наявні обґрунтовані підстави вважати, про наявність взаємозв`язку між продавцем і покупцем, який впливає на заявлену декларантом митну вартість. Водночас цим повноваженням митниці на витребування додаткових документів кореспондує обов`язок належним чином обґрунтувати наявність підстав вважати та належним чином обґрунтувати причини, з яких заявлена митна вартість не може бути перевірена на підставі документів, наданих декларантом разом із митною декларацією.

Крім цього, наявність у митного органу обґрунтованого сумніву у правильності визначення митної вартості є обов`язковою умовою, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребовування додаткових документів у декларанта та надає митниці право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів.

Однак, витребувати необхідно лише ті документи, які дають можливість пересвідчитись у правильності чи помилковості задекларованої митної вартості, а не всі, які передбачені ст. 53 МК України. Ненадання повного переліку витребуваних документів може бути підставою для визначення митної вартості не за першим методом лише тоді, коли подані документи є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності не спростовують сумнів у достовірності наданої інформації.

Аналогічні правові висновки висловлені Верховним Судом в постанові від 19.02.2019 (справа №805/2713/16-а).

Наведені норми зобов`язують митницю зазначати конкретні обставини, які викликали відповідні сумніви, причини неможливості їх перевірки на підставі наданих декларантом документів, а також обґрунтувати необхідність перевірки спірних відомостей та зазначити документи, надання яких може усунути сумніви у їх достовірності.

Встановивши відсутність достатніх відомостей, що підтверджують задекларовану митну вартість товарів, митниця повинна вказати, які саме складові митної вартості товарів є непідтвердженими, чому з поданих документів неможливо встановити дані складові, та які документи необхідні для підтвердження того чи іншого показника.

Крім цього, не наведення митницею в рішенні про коригування митної вартості товарів належних та допустимих доказів того, що документи, подані декларантом для митного оформлення товару, є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності викликають сумнів у достовірності наданої інформації, витребування митницею додаткових документів без зазначення обставин, які ці документи повинні підтвердити, свідчать про протиправність рішення щодо застосування іншого, ніж основний метод, визначення митної вартості товарів.

Відповідно до частин 1, 2 статті 55 МК України рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається митним органом у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо митним органом у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів.

Прийняте митним органом письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів має містити: 1) обґрунтування причин, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано; 2) наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом; 3) вичерпний перелік вимог щодо надання додаткових документів, передбачених частиною третьою статті 53 цього Кодексу, за умови надання яких митна вартість може бути визнана митним органом; 4) обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої митним органом, та фактів, які вплинули на таке коригування; 5) інформацію про: а) право декларанта або уповноваженої ним особи на випуск у вільний обіг товарів, що декларуються: у разі згоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно з митною вартістю, визначеною митним органом; у разі незгоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю товарів та надання забезпечення сплати митних платежів відповідно до розділу Х цього Кодексу в розмірі, визначеному митним органом відповідно до частини сьомої цієї статті; б) право декларанта або уповноваженої ним особи оскаржити рішення про коригування заявленої митної вартості до органу вищого рівня відповідно до глави 4 цього Кодексу або до суду.

Декларант може провести консультації з митним органом з метою обґрунтованого вибору методу визначення митної вартості на підставі інформації, яка наявна в митному органі. На вимогу декларанта консультації проводяться у письмовому вигляді. (ч.ч.5, 6 МК України).

Методи визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, та порядок їх застосування регламентовані главою 9 МК України.

Згідно ч.1 ст.57 МК України визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами:

1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції);

2) другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товарів; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); ґ) резервний.

Відповідно до частини 2 коментованої статті основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції).

Частиною 3 статті 57 МК України передбачено, що кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу.

Застосуванню другорядних методів передує процедура консультацій між митним органом та декларантом з метою визначення основи вартості згідно з положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу. Під час таких консультацій митний орган та декларант можуть здійснити обмін наявною у кожного з них інформацією за умови додержання вимог щодо її конфіденційності (ч.4 ст.57 МК України).

Згідно частини 5 вказаної статті МК України у разі неможливості визначення митної вартості товарів згідно з положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу за основу для її визначення може братися або ціна, за якою ідентичні або подібні (аналогічні) товари були продані в Україні не пов`язаному із продавцем покупцю відповідно до статті 62 цього Кодексу, або вартість товарів, обчислена відповідно до статті 63 цього Кодексу.

При цьому кожний наступний метод застосовується, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу (ч.6 ст.57 МК України).

Частинами 7, 8 статті 57 МК України передбачено, що методи на основі віднімання та додавання вартості (обчислена вартість) можуть застосовуватися у будь-якій послідовності на прохання декларанта або уповноваженої ним особи.

У разі якщо неможливо застосувати жоден із зазначених методів, митна вартість визначається за резервним методом відповідно до вимог, встановлених статтею 64 цього Кодексу.

За приписами ч.1 ст.58 МК України метод визначення митної вартості за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, застосовується у разі, якщо: 1) немає жодних обмежень щодо прав покупця (імпортера) на використання оцінюваних товарів, за винятком тих, що: а) встановлюються законом чи запроваджуються органами державної влади в Україні; б) обмежують географічний регіон, у якому товари можуть бути перепродані (відчужені повторно); в) не впливають значною мірою на вартість товару; 2) щодо продажу оцінюваних товарів або їх ціни відсутні будь-які умови або застереження, які унеможливлюють визначення вартості цих товарів; 3) жодна частина виручки від будь-якого подальшого перепродажу, розпорядження або використання товарів покупцем не надійде прямо чи опосередковано продавцеві, якщо тільки не буде зроблено відповідне коригування з урахуванням положень частини десятої цієї статті; 4) покупець і продавець не пов`язані між собою особи або хоч і пов`язані між собою особи, однак ці відносини не вплинули на ціну товарів.

Згідно частин 2, 3 статті 58 МК України метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не застосовується, якщо використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірні та/або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов`язковою при її обчисленні. У разі якщо митна вартість не може бути визначена за основним методом, застосовуються другорядні методи, зазначені у пункті 2 частини 1 статті 57 цього Кодексу.

Частиною 4 статті 58 МК України визначено, що митною вартістю товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є ціна, яка була фактично сплачена або підлягає сплаті за товари, якщо вони продаються на експорт в Україну, скоригована в разі потреби з урахуванням положень частини десятої цієї статті.

Ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, - це загальна сума всіх платежів, які були здійснені або повинні бути здійснені покупцем оцінюваних товарів продавцю або на користь продавця через третіх осіб та/або на пов`язаних із продавцем осіб для виконання зобов`язань продавця (ч.5 ст.58 МК України).

Відповідно до частин 1, 2 статті 59 МК України у разі якщо митна вартість оцінюваних товарів не може бути визначена згідно з положеннями статті 58 цього Кодексу, за основу для її визначення береться вартість операції з ідентичними товарами, що продаються на експорт в Україну з тієї ж країни і час експорту яких збігається з часом експорту оцінюваних товарів або є максимально наближеним до нього.

При застосуванні цього методу визначення митної вартості за основу береться прийнята митним органом вартість операції з ідентичними товарами з дотриманням умов, зазначених у цій статті. При цьому під ідентичними розуміються товари, однакові за всіма ознаками з оцінюваними товарами, у тому числі за такими, як: 1) фізичні характеристики; 2) якість та репутація на ринку; 3) країна виробництва; 4) виробник.

Згідно з частинами 3, 4 статті 59 МК України незначні зовнішні відмінності не можуть бути підставою для відмови у розгляді товарів як ідентичних, якщо в цілому такі товари відповідають вимогам частини другої цієї статті.

Ціна договору щодо ідентичних товарів береться за основу для визначення митної вартості товарів, якщо ці товари ввезено приблизно в тій же кількості та на тих же комерційних рівнях, що й оцінювані товари.

За правилами частин 5, 6, 7 статті 59 МК України у разі відсутності такого продажу використовується вартість операції з ідентичними товарами, що продавалися в Україну в іншій кількості та/або на інших комерційних рівнях. При цьому їх ціна коригується з урахуванням зазначених розбіжностей незалежно від того, чи веде це до збільшення або зменшення вартості. Інформація, що використовується при здійсненні коригування, повинна бути документально підтверджена.

У разі якщо кошти та витрати, зазначені в пунктах 5 7 частини десятої статті 58 цього Кодексу, включаються у вартість операції, здійснюється коригування для врахування значної різниці в таких коштах і витратах між оцінюваними товарами та відповідними ідентичними товарами, що зумовлено різницею у відстанях і способах транспортування.

У разі якщо для цілей застосування цього методу виявляється більш як одна вартість договору щодо ідентичних товарів, для визначення митної вартості оцінюваних товарів використовується найменша така вартість.

Статтею 61 МК України передбачено, що товари не вважаються ідентичними або подібними (аналогічними) оцінюваним, якщо вони не вироблені в тій же країні, що і товари, які оцінюються. Товари, виготовлені не виробником оцінюваних товарів, а іншою особою, беруться до уваги лише у разі, якщо немає ні ідентичних, ні подібних (аналогічних) товарів, виготовлених особою - виробником товарів, що оцінюються. Товари не вважаються ідентичними чи подібними (аналогічними) оцінюваним, якщо їх проектування, дослідно-конструкторські роботи, художнє оформлення, дизайн, ескізи, креслення, а також інші аналогічні роботи виконані в Україні.

Відповідно до Правил заповнення рішення про коригування митної вартості товарів, затверджених наказом Міністерства фінансів України від 24.05.2012 року №598, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 01.06.2012 року за №883/21195, у Графі 33 "Обставини прийняття Рішення та джерела інформації, що використовувалися митним органом для визначення митної вартості" у графі зазначаються причини, через які митна вартість імпортованих товарів не може бути визначена за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції), у тому числі: неподання основних документів, які підтверджують відомості про заявлену митну вартість товарів (згідно з переліком та відповідно до умов, наведених у статті 53 Кодексу); невірно проведений розрахунок митної вартості; невідповідність обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 розділу ІІІ Кодексу; надходження до митного органу документально підтвердженої офіційної інформації митних органів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості. Зазначається послідовність застосування методів визначення митної вартості та причин, через які не був застосований кожний з методів, що передує методу, обраному митним органом. У графі також вказується про проведення процедури консультацій між митним органом та декларантом з метою обґрунтованого вибору методів визначення митної вартості товарів відповідно до вимог статей 59-61 Кодексу. Результати проведеної консультації, а також причини, через які не можуть бути застосовані методи визначення митної вартості товарів за ціною договору щодо ідентичних, подібних (аналогічних) товарів (наприклад, відсутня інформація щодо вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів), фіксуються у графі. Посилання на використання цінової бази Єдиної автоматизованої інформаційної системи Держмитслужби у Рішенні допускається тільки при визначенні митної вартості відповідно до положень статей 59, 60 та 64 Кодексу з обов`язковим зазначенням номера та дати митної декларації, яка була взята за основу для визначення митної вартості оцінюваних товарів, з поясненнями щодо зроблених коригувань на обсяг партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов тощо. У випадку визначення митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням резервного методу (стаття 64 Кодексу) зазначаються докладна інформація та джерела, які використовувалися митним органом при її визначенні.

Отже чинним законодавством чітко врегульовано, що застосування другорядних методів, до яких віднесено і резервний, здійснюється лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу, та виключно після процедури консультацій між митним органом та декларантом, в ході яких декларант обґрунтовує неможливість застосування основного та наступних методів.

Так, митну вартість товару, що вказана позивачем у митній декларації № 25UA70U5 від 05.11.2025, визначено за основним методом.

Стосовно посилання відповідача на необхідність надання інших платіжних документів від третіх осіб зазначені в комерційному інвойсі від 13.08.2025 №SPF25/1749, то позивач повідомляв митний орган, що компанією-постачальником Inter-Continental Oils & Fats Pte.Ltd не надавались додаткові документи, зазначені в цьому інвойсі. При цьому, з огляду на положення ч.4 ст.53 МК України, додаткові документи на вимогу митного органу подаються за їх наявності в декларанта.

Щодо надання документів, що містять відомості про оплату перевезення оцінюваних товарів, позивачем також повідомлено митний орган, що разом з митною декларацією №25UA70U5 від 05.11.2025 до митного оформлення були надані: транспортний рахунок № від 09.10.2025; транспортний рахунок № від 26.09.2025; довідка про транспортні витрати б/н від 05.11.2025; інвойс №SPF25/1749 від 13.08.2025. Оплата послуг перевізника Stream Trade Europe LTD по рахунку № від 09.10.2025 не здійснювалась ані на дату митного оформлення, ані на дату подання пояснень до митного органу. Рахунок № від 26.09.2025 був сплачений декларантом відповідно до платіжної інструкції №1062 від 17.10.2025, яка надавалась до митного оформлення.

Щодо надання рахунків про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом) було повідомлено, що позивач не має таких рахунків та відповідно не здійснював таких платежів, оскільки складання останніх не передбачено умовами контракту №BO-103-241016 від 24.10.2016.

Щодо надання виписки з бухгалтерської документації (видаткові та прибуткові накладні попередніх поставок), то надання таких документів не перебачено умовами ст.53 МК України.

Щодо надання каталогів, специфікацій, прейскурантів виробника товару, то позивачем разом з митною декларацією №25UA70U5 від 05.11.2025 були надані: прайс-лист б/н від 12.06.2025, калькуляція б/н від 12.06.2025. Від виробника товару PT. MUSIM MAS (Індонезія) були надані: декларація виробника б.н від 21.08.2025; сертифікат походження №0036967/MDN/2025 від 21.08.2025; сертифікат аналізу №SС/25/SPF/0924(1) від 13.08.2025; ветеринарний сертифікат б.н від 13.08.2025; сертифікат про відсутність ГМО б.н від 13.08.2025, тоді як надання інших документів від виробника декларанту не передбачено умовами контракту №BO-103-241016 від 24.10.2016.

Щодо надання копії декларації країни експорту, такий документ не передбачено умовами контракту №BO-103-241016 від 24.10.2016. Декларація країни відправлення (експортна декларація) не є документом, що підтверджує митну вартість товару або її складові у розумінні ч. 2 ст. 53 МК України, тому не надання такої декларації до митного оформлення не може призводити до сумнівів у заявленій декларантом митної вартості, а також не свідчить про неможливість ідентифікації митної декларації з певною партією товару, не впливає на числові значення складових митної вартості та може лише додатково надаватися митному органу за її наявності.

Аналогічний висновок викладений у постанові Верховного Суду від 20.09.2023 року в справі №815/6805/17.

Щодо зауважень митного органу, що зовнішньоекономічна операція має посередницький характер, таким чином мають бути прямі/опосередковані додаткові витрати на закупівлю товару у виробника, ПП «Торговий дім «Золота миля» повідомило наступне. Так, як зазначено митним органом у повідомленні №1 та у спірному рішенні, поставка оцінюваного товару проводиться на підставі контракту між ПП «Торговий Дім «Золота Миля» та Inter Continental Oils & FatsPte.Ltd (Сінгапур) №BO-103-241016 від 24.10.2016, специфікації №148 від 12.06.2025, умовами якої поставка товару: FCA, Belawan Порт (Індонезія), Incoterms 2020, вантажовідправником є PT. MUSIM MAS (Індонезія), який також є виробником імпортованого товару. Порядок і характер взаємовідносини між виробником товару - PT. MUSIM MAS (Індонезія) та постачальником Inter-Continental Oils & Fats Pte.Ltd є взаємовідносинами третіх осіб та не регулюється умовами контракту №BO-103-241016 від 24.10.2016. Неподання документів, які були складені між PT. MUSIM MAS (Індонезія) та Inter-Continental Oils & FatsPte . Ltd, саме по собі не може бути підставою для коригування митної вартості товару, адже, ч. 4 ст. 53 МК України передбачає, що додаткові документи на вимогу митного органу подаються за їх наявності в декларанта.

Щодо зауважень митного органу, що в наданому комерційному інвойсі №SPF25/1749 від 13.08.2025 відсутнє посилання на контракт №BO-103-241016 від 24.10.2016 та специфікацію від 12.06.2025 №148 до контракту №BO-103-241016 від 24.10.2016, суд зазначає, що в інвойсі №SPF25/1749 від 13.08.2025 міститься посилання на коносамент №257606420 (bill of landing NO. 257606420, дата навантаження 13.08.2025 дата виписки документу 20.08.2025), який був наданий до митного оформлення. Тому, відповідно, інвойс №SPF25/1749 від 13.08.2025 є можливим ідентифікувати і пов`язати з поставкою товару за ВМД №25UA70U5 від 05.11.2025 у сукупності з наданими до митного оформлення документами.

Щодо зауважень митного органу про не зазначення у прайс - листі б/н від 12.06.2025 умов щодо оплати продукції, то відповідно до п. 4 контракту №BO-103-241016 від 24.10.2016 ціна товару визначається у Специфікаціях до Контракту. У свою чергу норми Специфікації №148 від 12.06.2025 визначають наступні умови оплати на дану поставку товару: 50% передоплата до відвантаження та 50% вартості товару, що відвантажується - протягом 10 дня від дати видання коносаменту з отриманням копій відвантажувальних документів.

Отже, твердження митного органу спростовується наданими до митного оформлення документами.

Щодо зауважень митного органу, що відповідно до контракту про надання послуг з перевезення від 28.07.2023 №23-17 пунктом 3.2 визначено, що оплата рахунків виконавця проводиться замовником в порядку та на умовах цього договору та Додатків до нього; розділом 3 конкретний період оплати не визначено, а Додатки до договору не надавалися. Позивачем разом з митною декларацією №25UA70U5 від 05.11.2025 була подана додаткова угода №8 від 31.07.2025 до договору №23-17 від 28.07.2023. Відповідно до вказаної додаткової угоди сторони (ПП «Торговий дім «Золота миля» та Stream TradeEurop e LTD) погодились викласти п. 3.2 договору у наступній редакції «Оплата послуг здійснюється Замовником у доларах США або євро на підставі рахунків Виконавця, у порядку та на умовах, погоджених сторонами для кожного конкретного замовлення, з урахуванням положень цього Договору та (у разі наявності) відповідних додаткових угод.» Станом на 05.11.2025 (дату подання митному органу митної декларації №25UA70U5 від 05.11.2025), оплата послуг Stream Trad e Europe LTD по рахунку № від 09.10.2025 на суму 1500,00 EUR ще не була здійснена, тому банківський платіжний документ й не надавався декларантом разом з митною декларацією.

Щодо зауважень митного органу про те, що калькуляція від Inter-Continental Oils & Fats Pte. Ltd (Сінгапур) від 12.06.2025 не містить інформації щодо сировини яка використовується для виробництва товару, то суд зазначає, що за загальним визначенням калькуляція - це обчислення вартості продукції або послуг, що включає в себе розрахунок всіх витрат, пов`язаних з виробництвом, наданням послуги, реалізацією товару. Калькуляція від 12.06.2025 була надана постачальником Inter-Continental Oils & Fats Pte.Ltd (Сінгапур), який не є виробником товару «JADECHOC» - рафінований, відбілений, дезодорований, гідрогенізований пальмоядровий стеарин (тверда фракція пальмоядрової олії)». У калькуляції від 12.06.2025 містяться всі складові витрати, що пов`язані з постачанням товару від Inter-Continental Oils & Fats Pte . Ltd (Сінгапур) до ПП «Торговий дім «Золота миля».

При цьому, додатково Декларантом листом від 10.11.2025 були надані митному органу пояснення стосовно наданої калькуляції б/н від 12.06.2025 від Inter-Continental Oils & FatsPte. Ltd та її складових.

Щодо складової калькуляції «RAW MATERIAL USD 1517,98» зазначено, що це вказана вартість за сировину із якої виробляють рафінований, відбілений, дезодорований, гідрогенізований пальмоядровий стеарин (тверда фракція пальмоядрової олії) тобто сиру пальмоядрову олію.

На підтвердження цієї інформації додатково позивач надав біржові котирування на цю сировину, де вказана середня вартість 1 490,63 дол. США. Крім того, на сайті https://agropost.wordpress.com/2025/06/ вказані ринкові ціни на неочищену сиру пальмоядрову олію 1 517 дол. США за червень місяць, що в свою чергу слугує підтвердженням формування вартості складової імпортованого товару на ринковому рівні.

Також повідомлено, що Inter-Continental Oils & Fats Pte.Ltd є членом групи MUSIM MAS і разом з виробником PT. MUSIM MAS входять до складу одної корпорації, про що свідчить інформація відображена в інвойсі №SPF25/1749 від 13.08.2025, який наданий до митного оформлення, та калькуляції б/н від 12.06.2025 (напис «A member of MusimMasGroup»). У свою чергу компанія-виробник PT. MUSIM MAS - це індонезійська компанія, що є частиною міжнародної агропромислової групи Musim Mas Group (інформація з офіційного сайту компанії). Оскільки Inter-Continental Oils & FatsPte.Ltd є членом групи компаній MUSIM MAS (це одна корпорація), то компанія-постачальник вказав у калькуляції від 12.06.2025 складові витрат компанії-виробника PT. MUSIM MAS, а саме: RAW MATERIAL USD 1 517,98 (сировина 1 517,98 дол. США); DIRECT & INDIRECT COST OF PRODACTION USD 406,35 (прямі та непрямі витрати на виробництво 406,35 дол. США).

При додаванні вартості сировини та прямих та непрямих витрат на виробництво, виходить сума 1 924,33 дол. США, що відповідає рівню середніх біржових котирувань на товар рафінований, відбілений, дезодорований, гідрогенізований пальмоядровий стеарин 1 946,88 дол. США (біржові котирування від 13.06.2025).

Щодо зауважень митного органу про не надання інформації про середню біржову вартість сировини яка використовується для виробництва товару, до митного оформлення були надані біржові котирування від 13.06.2025 за період з 02.06.2025 по 12.06.2025 на товар RBD PALM KERN EL STEARIN (рафінований, вибілений дезодорований пальмоядровий стеарин) на умовах поставки FOB Малайзія з посиланням на джерело інформації https://agropost.wordpress.com. На означеному ресурсі розміщена інформація щодо біржових котирувань на певні товари лише на умовах поставки FOB Малайзія. Враховуючи, що інформація щодо біржових котирувань на товар RBD PALMKERN EL STEARIN (рафінований, вибілений дезодорований пальмоядровий стеарин) на умовах поставки FСА Belawan (Індонезія) відсутня на ресурсі, ПП «Торговий дім «Золота миля» були надані біржові котирування на товар RBD PALM KERNEL STEARIN (рафінований, вибілений дезодорований пальмоядровий стеарин) на умовах поставки FOB по регіону Малайзія, що максимально географічно наближено до Індонезії, оскільки обидві країни знаходяться у Південно-Східній Азії і мають морські кордони. У біржових котируваннях від 13.06.2025 міститься інформація щодо середнього котирування - 1 946,88 дол. США.

Враховуючи вищевикладене, суд зазначає, що зі змісту оскаржуваних у даній справі рішень вбачається, що останні не містять жодних відомостей про будь-які характеристики ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, обсяги партій, умов поставки, комерційних умов тощо. Так, відповідачем вказано лише номер та дату митної декларації, яка стала джерелом інформації для коригування митної вартості, без зазначення детальних характеристик товару, інших умов, які безумовно впливають на формування ціни продажу, що свідчить про безпідставність вказаних доводів відповідача.

Зазначена позиція суду відповідає висновкам Верховного Суду, викладеним у постанові від 21.12.2018 р. по справі №815/1670/17, де Суд вказав, що у рішенні про коригування митної вартості товарів, крім номера та дати митних декларацій, які були взяті за основу для визначення митної вартості оцінюваних товарів, митний орган повинен також навести пояснення щодо зроблених коригувань на обсяги партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов тощо та зазначити докладну інформацію і джерела, які використовувалися митним органом при визначенні митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням другорядних методів.

Крім того, суд зазначає, що спрацювання системи управління ризиками АСАУР може бути лише приводом більш ретельно проаналізувати всі документи та умови операції та не може бути беззаперечною підставою для відмови в оформленні товарів.

Відповідачем під час розгляду справи не надано до суду доказів здійснення детального порівняння, як і не надано доказів, які б підтверджували аналогічність характеристик імпортованого позивачем товару та товару, митна вартість якого була взята митницею за зразок для обчислення, не взято до уваги наданих позивачем пояснень в процедурі консультацій та додатково поданих документів, що свідчить про необґрунтованість та недоведеність зазначеного висновку відповідача.

Відтак, враховуючи вищевикладене, суд зазначає, що відповідачем не надано до суду належних та достатніх доказів правомірності винесеного рішення про коригування митної вартості.

Суд звертає увагу на те, що за сталою та послідовною практикою Верховного Суду (постанови від 14.07.2020 року у справі №809/1734/16, від 10.06.2021 року у справі №815/6854/17, від 21.10.2021 року №420/4820/19) навіть наявність у митного органу інформації про те, що митна вартість раніше імпортованих товарів, випущених у вільний обіг не відповідає вартості заявленій позивачем, не може утворити підстав для відмови у визнанні заявленої митної вартості за основним методом, оскільки митні органи при здійсненні митного контролю, у тому числі й з питань контролю правильності визначення митної вартості, мають діяти у спосіб, визначений МК України, а відомості, які містяться в автоматизованій системі аналізу та управління ризиками, мають лише допоміжний інформаційний характер при прийнятті митним органом відповідних рішень. Наявність в автоматизованій системі аналізу та управління ризиками інформації про те, що митна вартість раніше імпортованих товарів, випущених у вільний обіг, є більшою, ніж задекларована декларантом, за відсутності інших визначених законом підстав, що обумовлюють межі і способи здійснення контролю митної вартості, не утворює підстав для відмови у визнанні заявленої декларантом митної вартості за основним методом та її визначенні за іншим методом, адже торгові відносини є різноманітними, здійснюються на принципах автономії волі та свободи договору, при цьому безліч обставин можуть впливати на їх ціну (характеристика товару, виробник, торгова марка, умови і обсяги поставок, наявність знижок тощо). Автоматизована система аналізу та управління ризиками не може містити усієї інформації, що стосується суб`єктів зовнішньоекономічної діяльності, товарів і умов їх продажу, тому такі дані не можуть мати більше значення, ніж надані декларантом первинні документи про товар.

Зважаючи на те, що позивачем доведено факт подання достатніх відомостей для застосування основного методу визначення митної вартості за ціною договору щодо товарів, які імпортуються, суд дійшов висновку, що відповідачем безпідставно обрано другорядний метод, а тому позовні вимоги про визнання протиправними та скасування рішення про коригування митної вартості товарів та картки відмови в прийнятті митної декларації, підлягають задоволенню.

Відповідно до частини 1 статті 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Зважаючи на задоволення позову, на користь позивача слід стягнути витрати на сплату судового збору у сумі 5491,95 грн. (а.с.52) за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.

Керуючись ст.ст.132, 139, 243-246, 255, 293, 295-297 КАС України, суд, -

ВИРІШИВ:

Позовну заяву Приватного підприємства "Торговий дім "Золота миля" (61001, м. Харків, пр. Героїв Харкова, 135-А, ) до Кропивницької митниці Держмитслужби (25030, м. Кропивницький, вул. Лавандова, 27Б, ) про визнання протиправними та скасування рішень задовольнити.

Визнати противоправним та скасувати рішення Кропивницької митниці про коригування митної вартості товарів №UA901000/2025/000085/1 від 11.11.2025.

Визнати противоправною та скасувати Картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA901020/2025/000247, оформлену 11.11.2025 Кропивницькою митницею.

Стягнути на користь Приватного підприємства Торговий дім Золота миля () здійснені ним судові витрати на оплату судового збору в сумі 2422,40 грн. за рахунок бюджетних асигнувань Кропивницької митниці ().

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку апеляційного оскарження, а у разі його апеляційного оскарження - з моменту проголошення судового рішення суду апеляційної інстанції. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржено до Третього апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення за правилами, встановленими ст.ст.293, 295 - 297 КАС України.

Суддя Кіровоградського

окружного адміністративного суду Т.М. КАРМАЗИНА