Справа № 320/29361/24
Суддя: Дудін С.О.
Дата ухвалення: 2026-05-05 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про відмову у прийнятті відмови від позову

05 травня 2026 року справа № 320/29361/24

Київський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Дудіна С.О., розглянувши у порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_1 та Військової частини НОМЕР_2 про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити певні дії,

в с т а н о в и в:

До Київського окружного адміністративного суду звернулась ОСОБА_1 з позовом до Військової частини НОМЕР_1 про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити певні дії.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 23.07.2024 відкрито провадження в адміністративній справі та вирішено здійснити розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 01.04.2025 залучено до участі у справі в якості другого відповідача Військову частину НОМЕР_2 .

01.04.2026 на адресу суду від позивача надійшла заява про відмову від позову, в якій позивач просить прийняти до розгляду заяву та закрити провадження у справі.

Процесуальний порядок вирішення питання щодо наявності підстав для прийняття відмови від позовної заяви передбачений, зокрема, статтями 47 та 189 КАС України.

За змістом частини першої статті 47 КАС України позивач має право на будь-якій стадії судового процесу відмовитися від позову.

Відповідно до частини шостої статті 47 КАС України суд не приймає відмови позивача від позову, визнання позову відповідачем і не визнає умов примирення сторін, якщо ці дії суперечать закону або порушують чиї-небудь права, свободи чи інтереси.

Аналогічні, водночас, більш уточнені положення містяться у статті 189 КАС України.

Відповідно до частин першої-третьої, п`ятої статті 189 КАС України позивач може відмовитися від позову на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві.

До ухвалення судового рішення у зв`язку з відмовою позивача від позову або визнанням позову відповідачем суд роз`яснює сторонам наслідки відповідних процесуальних дій, перевіряє, чи не обмежений представник відповідної сторони у повноваженнях на їх вчинення.

Про прийняття відмови від позову суд постановляє ухвалу, якою закриває провадження у справі. У разі часткової відмови позивача від позову суд постановляє ухвалу, якою закриває провадження у справі щодо частини позовних вимог.

Суд не приймає відмови від позову, визнання позову і продовжує розгляд адміністративної справи, якщо ці дії позивача або відповідача суперечать закону чи порушують чиї-небудь права, свободи або інтереси.

Аналізуючи положення статті 189 КАС України Верховний Суд у постанові від 17 листопада 2022 року у справі № 640/26219/20 вказав, що відмова від позову - це спеціальне процесуальне право позивача. Водночас, відмова від позову має не лише процесуальні, але й матеріально-правові наслідки у вигляді неможливості звернутися до суду з тотожним позовом вдруге. Суд під час розгляду заяви про відмову від позову повинен з`ясувати дійсні обставини, які спонукали позивача до такого кроку.

У постанові від 20 червня 2019 року у справі № 826/14042/16 Верховний Суд також зауважив, що положення статті 189 КАС України зобов`язують суд, при розгляді заяви про відмову від позову, перевірити можливість впливу закриття провадження на правове становище інших осіб, які можуть зазнати порушення прав, свобод та законних інтересів у результаті закриття провадження в адміністративній справі на підставі прийнятої судом заяви про відмову від позову.

Враховуючи вищевикладені положення, Верховний Суд у постанові від 22 квітня 2024 року у справі № 240/19893/22 зазначив, що наведеними нормами КАС України передбачено право позивача, як учасника справи, з урахуванням приписів цього Кодексу та керуючись наявною у нього метою, вільно обирати вид власної процесуальної поведінки, в тому числі шляхом відмови від позову на будь-якій стадії судового процесу. Водночас, із огляду на вагомість процесуальних та матеріально-правових наслідків відмови від позову у вигляді неможливості звернутися до суду з тотожним позовом вдруге, складністю однозначно ідентифікувати при власноручному підписі особу-підписанта, а також з метою запобігання вчинення іншими особами умисних дискредитуючих дій, обов`язковою передумовою прийняття такої відмови судом є роз`яснення сторонам наслідків відповідних процесуальних дій, а також ретельної/якісної перевірки дійсної відсутності в діях позивача порушень закону чи чиїх-небудь прав, свобод або інтересів, зокрема учасників справи, що можливо здійснити, за умови наявності раціональних сумнівів та проявляючи розумну обачність (due diligence), зокрема, у судовому засіданні з викликом учасників справи.

Подібний підхід стосовно необхідності розгляду заяви про відмову від позову у судовому засіданні з викликом сторін висловлений Верховним Судом, зокрема у постановах від 15 лютого 2022 року у справі № 640/8497/21 та від 18 серпня 2023 року у справі № 300/5465/22, де Суд вказав, що вирішення заяви про відмову позивача від позову, зокрема з метою роз`яснення сторонам наслідків відповідних процесуальних дій, потребує виклику учасників справи та проведення судового засідання.

У постанові від 18 серпня 2023 року у справі №300/5465/22 Верховний Суд зазначив таке:

«Статтею 8 КАС України визначено, що усі учасники судового процесу є рівними перед законом і судом. Не може бути привілеїв чи обмежень прав учасників судового процесу за ознаками раси, кольору шкіри, політичних, релігійних та інших переконань, статі, етнічного та соціального походження, майнового стану, місця проживання, за мовними або іншими ознаками.

Цей принцип реалізується, зокрема, наданням особам, які беруть участь у справі, рівних процесуальних прав і обов`язків, до яких, крім іншого, віднесено право знати про дату, час і місце судового розгляду справи, про всі судові рішення, які ухвалюються у справі та стосуються їхніх інтересів, а також право давати усні та письмові пояснення, доводи та заперечення.

Оскільки про розгляд заяви про відмову від позову у встановленому законом порядку інші учасники справи повідомлені не були, тому суд був позбавлений можливості з`ясування думки, зокрема, відповідача з приводу заявленої позивачем заяви. Вказане свідчить про неврахування судом першої інстанції прав та інтересів інших учасників процесу при розгляді заяви про відмову від позову.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 30.06.2022 у справі № 120/4765/21-а.

Крім того, Верховний Суд вважає за необхідне звернути увагу на висновки Верховного Суду, викладені в постанові від 11.10.2021 у справі № 620/1958/19, відповідно до яких мотиви для відмови від позову можуть бути різними. Наприклад, позивач може втратити інтерес до справи або передбачити, що суд не задовольнить адміністративного позову, або відповідач добровільно задовольнив вимоги позивача тощо. Водночас позивач не зобов`язаний мотивувати своєї відмови від позову. Однак суд має право поцікавитися такими мотивами, оскільки від мотивів відмови від позову залежить розподіл судових витрат, наприклад, якщо позивач відмовився від позову внаслідок задоволення його відповідачем після подання позовної заяви, то суд за заявою позивача присуджує всі понесені ним у справі витрати із відповідача (друге речення статті 140 КАС України)».

Враховуючи наведені правові висновки Верховного Суду, суд дійшов висновку про необхідність розгляду даної справи в порядку спрощеного провадження у судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін з метою розгляду заяви позивача про відмову від позову. При цьому, при здійсненні судом візуального огляду та співставлення підписів на заяві про відмову від позову та наявних у справі копіях паспорта громадянина України ОСОБА_1 , посвідчення офіцера ОСОБА_1 , а також підписів позивача на завірених копіях додатків до позовної заяви, у суду виникли сумніви щодо вчинення підпису на заяві про відмову від позову саме ОСОБА_1 , а не іншою особою.

На підставі викладеного, ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 10.04.2026 вирішено здійснювати розгляд адміністративної справи за правилами спрощеного позовного провадження в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін. Судове засідання призначено на 05 травня 2026 року о 10 год. 30 хв. Явку сторін в судове засідання визнано обов`язковою.

У судове засідання 05.05.2026 з`явився позивач та представники відповідачів.

Позивач у судовому засіданні пояснила, що заяву про відмову від позову вона не подавала, а підпис, яким скріплена відповідна заява, не належить їй та є підробленим.

Після надання учасниками справи пояснень ними було заявлено клопотання про здійснення розгляду справи у порядку письмового провадження, за результатом розгляду якого воно було задоволено, про що постановлено усну ухвалу із занесенням до протоколу судового засідання.

Враховуючи обставини, під час розгляду справи встановлено відсутність волевиявлення позивачки на закриття провадження у справі, оскільки заяву про відмову від позову вона не подавала.

За таких обставин, суд не приймає відмови позивача від позову, а щодо виявлених обставин підроблення документів невстановленою особою суд вважає за необхідне постановити окрему ухвалу, яку направити до правоохоронних органів.

Керуючись статтями 47, 189, 238, 243, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

у х в а л и в:

Відмовити у прийнятті відмови від позову, викладеної у заяві від 29.03.2026.

Копію ухвали суду надіслати (вручити, надати) учасникам справи (їх представникам).

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає окремому оскарженню.

Суддя Дудін С.О.