Справа № 520/32155/25
Суддя: Подобайло З.Г.
Дата ухвалення: 2026-05-11 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 травня 2026 р. Справа № 520/32155/25
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді: Подобайло З.Г.,

Суддів: Чалого І.С. , Семененко М.О. ,

розглянувши в порядку письмового провадження у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою Головного управління ДПС у Харківській області на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 13.03.2026, головуючий суддя І інстанції: Рубан В.В., повний текст складено 13.03.26 по справі № 520/32155/25

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Чарівний Лан"

до Головного управління ДПС у Харківській області

про визнання дій протиправними та скасування постанови, зобов`язання вчинити певні дії

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Чарівний Лан" звернулось до суду з адміністративним позовом до Головного управління ДПС у Харківській області , в якому просить суд: визнати протиправним та скасувати Рішення про відповідність і невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податків № 7079 від 02.12.2025, прийняте Комісією з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у Харківській області; зобов`язати Головне управління ДПС у Харківській області виключити ТОВ "Чарівний Лан" з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості.

Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 10 березня 2026 адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю "Чарівний Лан" задоволено. Визнано протиправним та скасовано рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у Харківській області № 7079 від 02.12.2025 про відповідність Товариства з обмеженою відповідальністю "Чарівний Лан" критеріям ризиковості платника податку. Зобов`язано Головне управління ДПС у Харківській області виключити ТОВ "Чарівний Лан" з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості. Стягнуто за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Харківській області (вул. Григорія Сковороди, буд.46, м. Харків, 61057, ) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Чарівний Лан" (вул. Центральна, буд.39, с. Капитолівка, Ізюмський р-н, Харківська обл., 64319, ) судовий збір у сумі 6056 (шість тисяч п`ятдесят шість) грн.

Головне управління ДПС у Харківській області, не погодившись з рішенням суду першої інстанції , подало апеляційну скаргу , вважає рішення суду таким, що прийняте з порушенням норм матеріального та процесуального права, з викладенням у ньому висновків, які не відповідають обставинам справи. На думку апелянта, суд першої інстанції невірно застосував приписи п. 6 Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування (далі ПН/РК) в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі ЄРПН), затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 № 1165 (далі Порядок № 1165), п. 201.16 ст. 201 Податкового кодексу України (далі ПКУ). В обґрунтування вказує , що Комісією ГУ ДПС з питань зупинення реєстрації ПН/РК в ЄРПН прийнято рішення від 02.12.2025 № 7079 про відповідність ТОВ «Чарівний Лан» критеріям ризиковості платника податку на підставі п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку. 11- накопичення залишків нереалізованих товарів за відсутності місць для їх зберігання . Підставою прийняття даного рішення слугувала наступна податкова інформація: ТОВ «Чарівний Лан» мав взаємовідносини з контрагентами, які мають ознаки ризиковості. Отже, у податкового органу виник сумнів щодо господарської діяльності ТОВ «Чарівний Лан», аналіз діяльності позивача свідчить про наявність ризиків маніпулювання показниками податкової звітності з ПДВ та втрат бюджету, проходження схемного кредиту суб`єктів господарювання, які при здійсненні фінансово-господарських операцій здійснюють підміну позицій товарних груп та задіяні в схемах формування ризикового податкового кредиту з ПДВ для реального сектору економіки. Також, вказує , що адміністративний суд у справах щодо оскарження рішень суб`єктів владних повноважень виконуючи цілі, встановлені адміністративним судочинством щодо перевірки відповідності їх прийняття (вчинення) передбаченим частиною 3 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України критеріям, не втручається і не може втручатися в дискрецію (вільний розсуд) суб`єкта владних повноважень поза межами перевірки за названими критеріями. Адміністративні суди наділені правом надавати оцінку актам суб`єктів владних повноважень. У той же час позовна вимога щодо виключення платника податків із переліку ризикових є неправомірною, так як суд в даному випадку перебирає функцію органу ДПС щодо збирання, опрацювання та контролю за своєчасністю та достовірністю сплати коштів до бюджету. Просить суд скасувати рішення Харківського окружного адміністративного суду від 10.03.2026 у справі № 520/32155/25, прийнявши по справі нове судове рішення, яким у задоволенні позову відмовити у повному обсязі.

Товариство з обмеженою відповідальністю "Чарівний Лан" подало до суду відзив на апеляційну скаргу , вважає, що рішення Харківського окружного адміністративного суду від 13.04.2026 у справі № 520/32155/25 відповідає вимогам законності й обґрунтованості судового рішення, ухвалене судом першої інстанції відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права, на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, які підтверджені достатнім обсягом належних і допустимих доказів. Доводи апеляційної скарги вважає безпідставними та необґрунтованими. Просить суд апеляційну скаргу ГУ ДПС у Харківській області залишити без задоволення, а рішення Харківського окружного адміністративного суду від 10.03.2026 у справі № 520/32155/25 без змін.

Відповідно до пункту 3 частини 1 статті 311 Кодексу адміністративного судочинства України суд апеляційної інстанції може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, у разі подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, які ухвалені в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження).

Учасникам по даній справі було направлено судом апеляційної інстанції та отримано останніми копії ухвал Другого апеляційного адміністративного суду про відкриття апеляційного провадження та про призначення даної справи до апеляційного розгляду в порядку письмового провадження, у т.ч. копію апеляційної скарги, що підтверджується наявними в матеріалах справи довідками про доставку електронного листа.

Колегія суддів, вислухавши суддю доповідача, перевіривши в межах апеляційної скарги рішення суду першої інстанції , доводи апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи у їх сукупності вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з огляду на таке.

Суд першої інстанції установив, що Товариство з обмеженою відповідальністю "Чарівний Лан" зареєстроване у статусі юридичної особи за місцем знаходження: Харківська обл., Ізюмський район, село Капитолівка, вул. Центральна, буд. 39. Основним видом зареєстрованої економічної діяльності позивача є: 01.11 Вирощування зернових культур (крім рису), бобових культур і насіння олійних культур.

11.11.2025р. позивачу через електронний кабінет платника податків надійшло Рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податків № 6367 від 11.11.2025 року прийняте Комісією з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних ГУ ДПС у Харківській області.

Згідно з даним рішенням Комісією регіонального рівня відповідно до п.6 Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого постановою КМУ № 1165 від 11.12.2019, у зв`язку з виявленням обставин та/або отриманням інформації контролюючим органом у процесі поточної діяльності, стосовно ТОВ «ЧАРІВНИЙ ЛАН» прийнято рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податків;

- підстава: п.8 Критеріїв ризиковості платника податків - у контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування;

- код податкової інформації, яка є підставою для прийняття рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку:

11 - накопичення залишків нереалізованих товарів за відсутності (недостатності) місць для їх зберігання (власних, орендованих складських приміщень) відповідно до поданої до контролюючих органів звітності та/або за відсутності придбання послуг зберігання.

Підставою прийняття даного рішення слугувала наступна податкова інформація: ТОВ «Чарівний Лан» мав взаємовідносини з контрагентами, які мають ознаки ризиковості.

Отже, у податкового органу виник сумнів щодо господарської діяльності ТОВ «Наукового-виробниче підприємство Залізничавтоматика» », аналіз діяльності позивача свідчить про наявність ризиків маніпулювання показниками податкової звітності з ПДВ та втрат бюджету, проходження схемного кредиту суб`єктів господарювання, які при здійсненні фінансово-господарських операцій здійснюють підміну позицій товарних груп та задіяні в схемах формування ризикового податкового кредиту з ПДВ для реального сектору економіки.

Керуючись п.6 Порядку № 1165, позивачем листом № 17 від 25.11.2025 комісії регіонального рівня надана інформація та копії відповідних документів, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, зокрема: ліцензія на право зберігання пального (виключно для потреб власного споживання чи промислової переробки) реєстраційний номер 2400303 від 19.11.2024; Витяг з Єдиного реєстру ліцензіатів та місць обігу пального від 14.11.2025; оборотно-сальдова відомість по рахунку бухгалтерського обліку № 203 «Паливо» за травень 2025; оборотно-сальдова відомість по рахунку бухгалтерського обліку № 203 «Паливо» за червень 2025; оборотно-сальдова відомість по рахунку бухгалтерського обліку № 203 «Паливо» за липень 2025; оборотно-сальдова відомість по рахунку бухгалтерського обліку № 203 «Паливо» за серпень 2025; статистична звітність (форма № 4-сг) "Звіт про посівні площі сільськогосподарських культур під урожай 2025р." (річна) з квитанцією № 2; статистична звітність (форма № 37-сг) «Сівба та збирання врожаю сільськогосподарських культур, проведення інших польових робіт» (місячна) станом на 01.08.2025 з квитанцією № 2; статистична звітність (форма № 37-сг) «Сівба та збирання врожаю сільськогосподарських культур, проведення інших польових робіт» (місячна) станом на 01.09.2025 з квитанцією № 2; договір поставки нафтопродуктів № ТЕ-51 від 10.03.2025; рахунок на оплату № 6387 від 29,09.2025; видаткова накладна № 11504 від 29.09.2025; податкова накладна № 1359 від 29.09.2025 з квитанцією № 2; сертифікат якості № 8977/Р від 22.09.2025; ТТН на відпуск нафтопродуктів № від 29.09.2025; платіжна інструкція № 1416 від 06.10.2025; платіжна інструкція № 8946 від 06.11.2025; виписка з особового рахунку за 06.11.2025; рахунок на оплату № 1057 від 20.10.2025; платіжна інструкція № 8914 від 20.10.2025; податкова накладна № 172 від 20.10.2025 з квитанцією № 2; видаткова накладна № 2050 від 24.10.2025; ТТН на відпуск нафтопродуктів № 39970574 від 24.10.2025; договір купІвлі-продажу нафтопродуктів № ДГ-0000072 від 04.09.2024; видаткова накладна № РН- 0000413 від 23.05.2025; видаткова накладна № РН-0000460 від 05.06.2025; видаткова накладна № РН-0000677 від 17.07.2025; видаткова накладна № РН-0000678 від 18,07.2025; видаткова накладна № РН-00001165 від 21.10.2025; видаткова накладна № РН-00001191 від 26.10.2025; податкова накладна № 367 від 23.05.2025 з квитанцією № 2; податкова накладна № 411 від 05.06.2025 з квитанцією № 2; податкова накладна № 589 від 17.07.2025 з квитанцією № 2; податкова накладна № 593 від 18.07.2025 з квитанцією № 2; податкова накладна № 1025 від 21.10.2025 з квитанцією № 2; податкова накладна № 1054 від 26.10.2025 з квитанцією № 2; рахунок-фактура № СФ-0000283 ; рахунок-фактура № СФ-0000314 від 05.06.2025; рахунок-фактура № СФ-0000445 від 17.07.2025; рахунок-фактура № СФ-0000449 від 18.07.2025; рахунок-фактура № СФ-0000767 від 21.10.2025; рахунок-фактура № СФ-0000785 від 26.10.2025; платіжна інструкція № 350 від 23.05.2025; платіжна інструкція № 364 від 05.06.2025; платіжна інструкція № 490 від 17.07.2025; платіжна інструкція № 499 від 18.07.2025; платіжна інструкція № 8925 від 23.10.2025; платіжна інструкція № 8927 від 27.10.2025; виписка з особового рахунку за 23.05.2025; виписка з особового рахунку за 05.06.2025; виписка з особового рахунку за 17.07.2025; виписка з особового рахунку за 23.10.2025; ТТН на відпуск нафтопродуктів № 413 від 23.05.2025; ТТН на відпуск нафтопродуктів № 460 від 05.06.2025; ТТН на відпуск нафтопродуктів № 677 від 17.07.2025; ТТН на відпуск нафтопродуктів № 678 від 18.07.2025; ТТН на відпуск нафтопродуктів № 1165 від 21.10.2025; ТТН на відпуск нафтопродуктів № 1191 від 26.10.2025; рішення Господарського суду Харківської області від 19.09.2024 у справі № 922/2436/24; Акт комісійного обстеження об`єкту, пошкодженого внаслідок збройної агресії Російської Федерації, власником якого є ТОВ «ЧАРІВНИЙ ЛАН» № 1171 від 08.05.2023р., Акт комісійного обстеження об`єкту, пошкодженого внаслідок збройної агресії Російської Федерації, власником якого є ТОВ «ЧАРІВНИЙ ЛАН» № 1170 від 08.05.2023р., Акт комісійного обстеження об`єкту, пошкодженого внаслідок збройної агресії Російської Федерації, власником якого є ТОВ «ЧАРІВНИЙ ЛАН» № 1173 від 08.05.2023р., Акт комісійного обстеження об`єкту, пошкодженого внаслідок збройної агресії Російської Федерації, власником якого є ТОВ «ЧАРІВНИЙ ЛАН» № 1165 від 08.05.2023р., Акт комісійного обстеження об`єкту, пошкодженого внаслідок збройної агресії Російської Федерації, власником якого є ТОВ «ЧАРІВНИЙ ЛАН» № 1166 від 08.05.2023р,, Акт комісійного обстеження об`єкту, пошкодженого внаслідок збройної агресії Російської Федерації, власником якого є ТОВ «ЧАРІВНИЙ ЛАН» № 1172 від 08.05.2023р., Акт комісійного обстеження об`єкту, пошкодженого внаслідок збройної агресії Російської Федерації, власником якого є ТОВ «ЧАРІВНИЙ ЛАН» № 1168 від 08.05.2023р., Акт комісійного обстеження об`єкту, пошкодженого внаслідок збройної агресії Російської Федерації, власником якого є ТОВ «ЧАРІВНИЙ ЛАН» № 1167 від 08.05.2023р., Акт комісійного обстеження об`єкту, пошкодженого внаслідок збройної агресії Російської Федерації, власником якого є ТОВ «ЧАРІВНИЙ ЛАН» № 1164 від 08.05.2023р. Акт комісійного обстеження об`єкту, пошкодженого внаслідок збройної агресії Російської Федерації, власником якого є ТОВ «ЧАРІВНИЙ ЛАН» № 1169 від 08.05.2023р.; договір поставки № 01-07/492 від 01.07.2025; Додаток № 1 до договору поставки № 01-07/492 від 01.07.2025; видаткова накладна № РН-0000332 від 11.07.2025; видаткова накладна № РН-0000336 від 11.07.2025; видаткова накладна № РН-0000338 від 14.07.2025; видаткова накладна № РН-0000339 від 14.07.2025; видаткова накладна № РН-0000435 від 18.08.2025; ТТН № від 11.07.2025; ТТН № від 11.07.2025; ТТН № від 14.07.2025; ТТН № від 14.07.2025; ТТН № від 18.08.2025; договір позички № 01/07/25; акт приймання-передачі від 04.07.2025; податкова накладна № 14 від 11.07.2025 з квитанцією № 2; податкова накладна № 20 від 14.07.2025 з квитанцією № 2; податкова накладна № 30 від 18.08.2025 з квитанцією № 2; рахунок-фактура № СФ-0000492 від 01.07.2025; платіжна інструкція № 486 від 11.07.2025; платіжна інструкція № 487 від 11.07.2025; платіжна інструкція № 488 від 14.07.2025; платіжна інструкція № 621 від 18.08.2025; виписка з особового рахунку за 11.07.2025; виписка з особового рахунку за 14.07.2025; видаткова накладна № - від 03.10.2025; видаткова накладна № - від 10.10.2025; видаткова накладна № - від 14.10.2025; ТТН № 03/10-1 від 03.10.2025; ТТН № 09/10-1 від 09.10.2025; ТТН 14/10-1 від 14.10.2025; платіжна інструкція № 488 від 03.10.2025; платіжна інструкція № 52 від 10.10.2025; платіжна інструкція № 60 від 14.10.2025; виписка з особового рахунку за 03.10.2025; виписка з особового рахунку за 10.10.2025; виписка з особового рахунку за 14.10.2025; розрахунок коригування кількісних і вартісних показників до податкової накладної № 10 від 03.10.2025 до ПН № 20 від 14.07.2025 з квитанцією № 2; розрахунок коригування кількісних і вартісних показників до податкової накладної № 13 від 10.10.2025 до ПН № 20 від 14.07.2025 з квитанцією № 2; розрахунок коригування кількісних і вартісних показників до податкової накладної № 16 від 14.10.2025 до ПН № 14 від 11.07.2025 з квитанцією № 2; оборотно-сальдова відомість по рахунку бухгалтерського обліку № 2081 «Матеріали сільськогосподарського призначення» за серпень 2025; об`єднана звітність з ПДФО та ЄСВ за травень-жовтень 2025 з квитанціями № 2.

02.12.2025 позивачу через електронний кабінет платника податків надійшло Рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податків № 7079 від 02.12.2025, прийняте Комісією з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних ГУ ДПС у Харківській області, згідно з яким з урахуванням отриманих від платника податку інформації та копій документів стосовно ТОВ «ЧАРІВНИЙ ЛАН» прийнято рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податків;

- підстава: п.8 Критеріїв ризиковості платника податків - у контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування;

- код податкової інформації, яка є підставою для прийняття рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку:

11 - накопичення залишків нереалиованих товарів за відсутності (недостатності) місць для їх зберігання (власних, орендованих складських приміщень) відповідно до поданої до контролюючих органів звітності та/або за відсутності придбання послуг зберігання.

У графі "Інформація, за якою встановлено відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку" вказано наступне:

тип операції - придбання, період здійснення господарської операції - з 15.05.2025 по 30.10.2025 р., код згідно з УКТЗЕД операції, визначеної як ризикова , податковий номер платника податку, заподіяного в ризиковій операції 34793771, дата включення платника податку, задіяного в ризиковій операції, для переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку 11.11.2025 рік.

тип операції - придбання, період здійснення господарської операції - з 15.05.2025 по 11.11.2025 р., код згідно з УКТЗЕД операції, визначеної як ризикова 3105, податковий номер платника податку, заподіяного в ризиковій операції 34793771, дата включення платника податку, задіяного в ризиковій операції, для переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку 11.11.2025 рік.

Вважаючи таке рішення контролюючого органу необґрунтованими та протиправними, позивач звернувся до суду з вказаним позовом за захистом порушеного права.

Задовольняючи позовні вимоги , суд першої інстанції виходив з того , що будь-яких належних і допустимих доказів на підтвердження податкової інформації, на підставі якої прийнято спірне рішення про включення позивача до переліку ризикових платників податків, відповідачем суду не надано, як і не надано доказів того, що контролюючий орган вчиняв будь-які дії, спрямовані на перевірку отриманої інформації шляхом направлення відповідного запиту платнику податку. Також, з оскаржуваних рішень не вбачається, що відповідачем надана оцінка первинним документам позивача. Невиконання контролюючим органом законодавчо встановлених вимог щодо змісту, форми, обґрунтованості та вмотивованості акта індивідуальної дії має наслідком визнання його протиправним. В свою чергу, контролюючим органом прийнято рішення без зазначення необхідного пакету документів і які базуються на припущеннях, тому в контролюючого органу не було достатніх підстав для включення позивача до числа ризикових. Таким чином, суд першої інстанції дійшов висновку , що відповідачем не доведено наявності підстав для висновку про те, що позивач відповідає пункту 8 Критеріїв ризиковості платників податків, тому рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості прийняте контролюючим органом необґрунтовано, без врахування всіх обставин, що мали значення для його прийняття, відтак підлягає скасуванню.

Надаючи правову оцінку встановленим обставинам справи та доводам апеляційної скарги, а також виходячи з меж апеляційного перегляду справи, визначених статтею 308 КАС України, колегія суддів зазначає наступне.

Згідно з ч. 2 ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час адміністрування податків, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулює Податковий кодекс України (далі - ПК України, у чинній на момент виникнення спірних правовідносин редакції).

Відповідно до п.п. 20.1.45 п. 20.1 ст. 20 ПК України, контролюючі органи мають право здійснювати щоденну обробку даних та інформації електронного кабінету, необхідних для виконання покладених на них функцій з адміністрування податкового законодавства та законодавства з інших питань, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючий орган, що включає, зокрема, прийняття, обробку та аналіз документів та даних платників податків, здійснення повноважень, передбачених законом, які можуть бути реалізовані в електронній формі за допомогою засобів електронного зв`язку.

Пунктом 61.1 статті 61 ПК України визначено, що податковий контроль - система заходів, що вживаються контролюючими органами з метою контролю правильності нарахування, повноти і своєчасності сплати податків і зборів, а також дотримання законодавства з питань регулювання обігу готівки, проведення розрахункових та касових операцій, патентування, ліцензування та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.

Згідно з п.п. 62.1.2 п. 62.1 ст. 62 ПК України, податковий контроль здійснюється шляхом, серед іншого, інформаційно-аналітичного забезпечення діяльності контролюючих органів.

Відповідно до п. 71.1 ст. 71 ПК України, інформаційно-аналітичне забезпечення діяльності контролюючих органів - комплекс заходів щодо збору, опрацювання та використання інформації, необхідної для виконання покладених на контролюючі органи функцій.

Згідно з п. 74.1, п. 74.3 ст. 74 ПК України податкова інформація, зібрана відповідно до цього Кодексу, зберігається в базах даних Інформаційних, телекомунікаційних та інформаційно-телекомунікаційних систем (далі - Інформаційні системи) центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику.

Інформаційні системи і засоби їх забезпечення, розроблені, виготовлені або придбані центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, є державною власністю.

Система захисту податкової інформації, що зберігається в базах даних Інформаційних систем, встановлюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику.

Внесення інформації до баз даних Інформаційних систем та її опрацювання здійснюються контролюючим органом, визначеним підпунктом 41.1.1 пункту 41.1 статті 41 цього Кодексу, а також контролюючим органом, визначеним підпунктом 41.1.2 пункту 41.1 статті 41 цього Кодексу, в порядку інформаційної взаємодії відповідно до пункту 41.2 статті 41 цього Кодексу.

Перелік Інформаційних систем визначається центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику.

Зібрана податкова інформація та результати її опрацювання використовуються для виконання покладених на контролюючі органи функцій та завдань, а також центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, для формування та реалізації єдиної державної податкової політики.

Законом України "Про внесення змін до Податкового кодексу України, щодо покращення інвестиційного клімату в Україні" від 21 грудня 2016 року № 1797-VIII, внесені зміни та доповнення до Податкового кодексу України та запроваджено новий механізм електронного адміністрування податку на додану вартість за умов проведення аналізу та здійснення управління ризиками з метою визначення форм і обсягів митного та податкового контролю.

Положеннями п. 201.10 ст. 201 ПК України передбачено, що при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою. Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту. Податкова накладна та/або розрахунок коригування до неї, складені та зареєстровані після 1 липня 2017 року в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг достатньою підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту, та не потребує будь-якого іншого додаткового підтвердження.

Згідно з п. 201.16 ст. 201 ПК України, реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.

Кабінетом Міністрів України прийнято постанову "Про затвердження порядків з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних" від 11.12.2019 № 1165 (набрала чинності 01.02.2020), якою, зокрема, затверджено Порядок зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Порядок № 1165).

Цей Порядок визначає механізм зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Реєстр), організаційні та процедурні засади діяльності комісій з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі (далі - комісії контролюючих органів), права та обов`язки їх членів.

Відповідно до п. 2 Порядку № 1165, автоматизований моніторинг відповідності податкової накладної/розрахунку коригування критеріям оцінки ступеня ризиків - сукупність заходів та методів, що застосовуються контролюючим органом для виявлення ознак наявності ризиків порушення норм податкового законодавства за результатами проведення автоматизованого аналізу наявної в інформаційних системах контролюючих органів податкової інформації.

Критерій оцінки ступеня ризиків, достатній для зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, - визначений показник автоматизованого моніторингу, що характеризує ризик.

Ризик порушення норм податкового законодавства - ймовірність складення та надання податкової накладної/розрахунку коригування для реєстрації в Реєстрі з порушенням норм підпункту а або б пункту 185.1 статті 185, підпункту а або б пункту 187.1 статті 187, абзацу першого пунктів 201.1, 201.7, 201.10 статті 201 ПК України за наявності об`єктивних ознак неможливості здійснення операції з постачання товарів/послуг, дані про яку зазначено в такій податковій накладній/розрахунку коригування, та/або ймовірності уникнення платником податку на додану вартість (далі - платник податку) виконання свого податкового обов`язку.

Згідно з приписами пункту 4 Порядку № 1165, у разі коли за результатами перевірки податкової накладної/розрахунку коригування визначено, що податкова накладна/розрахунок коригування відповідають одній з ознак безумовної реєстрації, визначених у пункті 3 цього Порядку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування не зупиняється в Реєстрі.

Пунктом 5 Порядку № 1165 передбачено, що платник податку, яким складено та/або подано для реєстрації в Реєстрі податкову накладну/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряється щодо відповідності критеріям ризиковості платника податку, показникам, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку. Податкова накладна/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряються щодо відповідності відображених у них операцій критеріям ризиковості здійснення операцій.

Відповідно до вимог п. 6 Порядку № 1165, у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, яким складено та/або подано податкову накладну/розрахунок коригування для реєстрації в Реєстрі, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація такої податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.

Питання відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку розглядається комісією регіонального рівня.

У разі встановлення відповідності платника податку хоча б одному з критеріїв ризиковості платника податку комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Включення платника податку до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.

Платник податку отримує рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку через електронний кабінет у день прийняття такого рішення (додаток 4).

У рішенні зазначається підстава та інформація, за якою встановлено відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

У разі відповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку згідно з пунктом 8 додатка 1 у відповідних полях рішення зазначаються детальна інформація, за якою встановлено відповідність критеріям ризиковості платника податку, тип операції (придбання/постачання), період здійснення господарської операції, код згідно з УКТЗЕД/Державним класифікатором/умовним кодом товару, податковий номер платника податку, задіяного в ризиковій операції, дата включення платника податку, задіяного в ризиковій операції, до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

У рішенні про відповідність платника податку вимогам пункту 8 додатка 1 комісія регіонального рівня зазначає наявну інформацію, що свідчить про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, виявлену під час моніторингу господарських операцій, відображених у податкових накладних/розрахунках коригування, поданих для реєстрації в Реєстрі, у тому числі податкових накладних/розрахунках коригування, реєстрацію яких зупинено.

При цьому не може бути підставою для розгляду питання відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку згідно з пунктом 8 додатка 1 операція, відображена у податковій накладній/розрахунку коригування, дата реєстрації якої/якого у Реєстрі припадає на період, що перевищує 180 днів до дати прийняття рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку.

У разі отримання рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку платник податку має право подати на розгляд комісії регіонального рівня інформацію та копії відповідних документів, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Комісією регіонального рівня розглядається питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, у разі виявлення обставин та/або отримання інформації, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, та/або отримання інформації та копій відповідних документів від платника податку, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Інформація та копії документів подаються платником податку до ДПС в електронній формі засобами електронного зв`язку з урахуванням вимог Законів України "Про електронні документи та електронний документообіг", "Про електронні довірчі послуги" та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого Мінфіном.

Документами, необхідними для розгляду питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, можуть бути:

договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них;

договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлено повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції;

первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявних типових форм та галузевої специфіки, накладні;

розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків;

документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачено договором та/або законодавством;

інші документи, що підтверджують невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Інформацію та копії документів, подані платником податку, комісія регіонального рівня розглядає протягом семи робочих днів, що настають за датою їх надходження, та приймає відповідне рішення.

За результатами розгляду інформації та копій документів комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, яке платник податку отримує в електронному кабінеті у день його прийняття (додаток 4).

Якщо за результатами розгляду інформації та копій документів, що свідчать про невідповідність платника податку вимогам пункту 8 додатка 1, комісією регіонального рівня прийнято рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, в такому рішенні зазначається:

актуальна інформація щодо податкової інформації, що стала підставою для розгляду питання про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, та ризикових операцій, відображених у попередньому рішенні про відповідність критеріям ризиковості платника податку. До такої інформації не застосовуються вимоги абзацу дев`ятого цього пункту;

інформація щодо операцій, відображених у податковій накладній/розрахунку коригування, дата подання для реєстрації в Реєстрі яких не раніше 180 днів до дати прийняття попереднього рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку. До такої інформації не застосовуються вимоги абзацу дев`ятого цього пункту.

У разі прийняття комісією регіонального рівня рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку за результатами розгляду інформації та копій документів, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, попереднє рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку втрачає чинність.

У разі виявлення обставин та/або отримання інформації, визначених абзацом одинадцятим цього пункту, та прийняття комісією регіонального рівня рішення про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку платник податку отримує таке рішення в електронному кабінеті в день його прийняття (додаток 4).

У рішенні про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку (додаток 4) за результатами розгляду інформації та копій документів, надісланих відповідно до абзацу восьмого цього пункту, комісія регіонального рівня у відповідних полях рішення зазначає детальну інформацію, за якою встановлено відповідність критеріям ризиковості платника податку, зазначає/обирає з переліку документ/документи, не наданий/не надані платником податку, який може/які можуть свідчити про невідповідність критеріям ризиковості платника податку.

Виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.

Якщо комісією регіонального рівня протягом семи робочих днів, що настають за датою надходження зазначеної інформації та документів, не прийнято відповідного рішення, платник податку виключається з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

У разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня за основним місцем обліку платника податку виключає платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

У разі виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, на підставі рішення комісії регіонального рівня або рішення суду автоматично виключаються з переліку ризикових його контрагенти за умови, що:

виключною підставою для включення такого контрагента до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості на підставі пункту 8 додатка 1, було здійснення операції з таким платником податку;

відсутні інші підстави та інформація, за якою встановлено відповідність контрагента критеріям ризиковості платника податку.

Рішення про відповідність/невідповідність критеріям ризиковості платника податку набирає чинності у день засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.

Рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку може бути оскаржено в адміністративному або судовому порядку. Комісія регіонального рівня постійно проводить моніторинг щодо відповідності/невідповідності платників податку критеріям ризиковості платника податку.

У разі коли за результатами автоматизованого моніторингу податкової накладної/розрахунку коригування встановлено, що відображена в них операція відповідає хоча б одному критерію ризиковості здійснення операції, крім податкової накладної/розрахунку коригування, складених платником податку, який відповідає хоча б одному показнику, за яким визначається позитивна податкова історія, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється (п. 7 Порядку № 1165).

Таким чином, законодавцем встановлена певна послідовність прийняття рішення про відповідність платника ПДВ Критеріям ризиковості платника податку на додану вартість. Так, вирішенню Комісією питання відповідності платника податку Критеріям ризиковості платника ПДВ має передувати складання та направлення таким платником податкової накладної/розрахунку коригування, потім моніторинг платника податку, податкової накладної/ розрахунку коригування.

Крім того, встановленню наявності у контролюючих органах податкової інформації, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, яка стала відома контролюючому органу у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, має передувати моніторинг податкової накладної/розрахунку коригування, поданої для реєстрації.

Отже, питання відповідності позивача Критеріям ризиковості платника ПДВ має розглядатись Комісією регіонального рівня за наслідками подання платником податку для реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування та моніторингу платника податку і податкової накладної/розрахунку коригування, що направлена для реєстрації.

На момент прийняття спірного рішення № 7079 від 02.12.2025 Критерії ризиковості платника податку визначені додатком 1 до Порядку № 1165, зокрема п. 8 у контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування.

Довідник кодів податкової інформації, яка є підставою для прийняття рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, визначається ДПС та затверджується відповідним наказом, оприлюдненим на офіційному веб-сайті ДПС.

Додатком № 4 до Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних затверджено бланк рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку.

Бланк рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку містить обов`язкове для заповнення поле "податкова інформація (заповнюється у разі відповідності пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку)".

Так, як зазначалось вище, підставою для прийняття оскаржуваних рішень визначено таку податкову інформацію:

11 - накопичення залишків нереалізованих товарів за відсутності (недостатності) місць для їхнього зберігання (власних, орендованих складських приміщень) відповідно до поданої до контролюючих органів звітності та/або за відсутності придбання послуг зберігання.

Як зазначено вище вирішенню Комісією питання щодо відповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку має передувати складання та направлення цим платником податкової накладної/розрахунку коригування для їхньої реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Лише за наявності цієї умови контролюючим органом проводиться перевірка поданих податкової накладної/розрахунку коригування та, як наслідок, моніторинг платника податку в цілому.

При цьому, до суду не надано будь-яких пояснень чи доказів, що позивачем направлялись для реєстрації контролюючому органу податкові накладні чи розрахунки коригування.

Таким чином, спірне рішення прийнято комісією регіонального рівня не за наслідками подання позивачем податкової накладної/розрахунку коригування для реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних, що має передувати його моніторингу контролюючим органом як платника податку, а у зв`язку з наявною податковою інформацією, що отримана з баз даних Державної податкової служби.

Так, у постанові від 27 травня 2025 року у справі № 260/4707/23 Верховний Суд зазначив, що виходячи з питання відповідності підприємства Критеріям ризиковості платника податку на додану вартість має розглядатись Комісією регіонального рівня за наслідками подання товариством для реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування та моніторингу платника податку і податкової накладної/розрахунку коригування, що направлена для реєстрації. При цьому моніторинг проводиться в автоматизованому порядку.

Аналогічна правова позиція викладена Верховним Судом у постанові від 23.06.2022 у справі № 640/6130/20. Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 14.05.2025 у справі №260/3479/24.

В постанові від 14.05.2025 у справі №260/3479/24 Верховний суд дійшов висновку, що оскаржуване рішення про відповідність позивача Критеріям ризиковості платника податку на додану вартість прийнято не за наслідками подання ним податкової накладної/розрахунку коригування для реєстрації, що має передувати моніторингу платника податку, моніторингу такої накладної/розрахунку коригування. У рішенні податковим органом не зазначено, яка саме операція та по якій податковій накладній була предметом дослідження та віднесена ним до ризикової. Вказане рішення прийнято відповідачем у зв`язку з наявною податковою інформацією, що отримана з баз даних ДПС під час виконання функцій контролю, а не за наслідками подання останнім податкової накладної/ розрахунку коригування для реєстрації, що свідчить про прийняття такого рішення не у спосіб, визначений законом.

Верховний Суд у своїй постанові від 05.01.2021 у справі № 640/11321/20, зазначив, що комісія контролюючого органу, приймаючи рішення з посиланням на те, що у контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування, має обґрунтувати суду на підставі якої інформації комісія дійшла такого висновку та надати належні, допустимі докази в підтвердження цієї інформації. Рішення комісії не містить мотивів та обґрунтувань віднесення позивача до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості. Крім того, незважаючи на те, що затверджена Порядком № 1165 форма рішення, яка не передбачає конкретизації підстав у разі відповідності пунктам 1-8 критеріїв ризиковості платника податку, не скасовує обов`язок податкового органу необхідності доказування, передбаченого частиною другою статті 77 КАС України.

Колегія суддів зазначає, що у випадку неконкретизації податкової інформації у рішенні про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника за п. 8 Критеріїв ризиковості, платник податків перебуває у стані правової невизначеності, що позбавляє його можливості надати контролюючому органу необхідний в розумінні суб`єкта владних повноважень пакет документів.

Тобто, приймаючи рішення з посиланням на те, що у контролюючих органів наявна певна податкова інформація, яка визначає ризиковість здійснення господарської операції, комісія повинна була обґрунтувати у рішенні, на підставі якої конкретної інформації вона дійшла такого висновку та надати належні, допустимі докази в підтвердження цієї інформації. Крім того, сам платник податку повинен бути обізнаний із податковою інформацією, яка стала підставою для віднесення його до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості, оскільки це забезпечує його право подати на розгляд комісії документи, необхідні для розгляду питання про виключення платника з переліку таких, які відповідають критеріям ризиковості.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 07.04.2023 по справі № 280/3639/20 та від 18 листопада 2025 року по справі № 140/6764/24.

Колегія суддів зазначає, що спірне рішення містить лише перелік господарських операцій, визначених як ризикові. При цьому, відповідачем в оспорюваному рішені не ідентифіковано конкретні ризикові операції та/або податкові накладні платника, в яких були зафіксовані такі операції, а також не зазначено на чому базуються висновки відповідача та якими обставинами (фактами) вони підтверджуються.

Стосовно посилань Головного управління ДПС у Харківській області на те, що позивачем здійснюється накопичення залишків нереалізованих товарів за відсутності (недостатності) місць для їх зберігання (власних, орендованих складських приміщень) відповідно до поданої до контролюючих органів звітності (п. 11), колегія суддів зазначає, що відповідачем не обґрунтовано та у рішенні, що оскаржується, не зазначено яка саме кількість товару знаходиться в залишках у позивача.

Так, оскаржуване рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку, хоч і містить посилання на коди податкової інформації, яка є підставою для його прийняття, проте не містить чіткої причини їх прийняття та розшифровку, яка безпосередньо податкова інформація слугувала підставою для включення позивача до переліку ризикових платників податку, не зазначено яке саме підприємство (контрагент позивача) є ризиковим та на підставі якого саме рішення контролюючого органу воно внесено до відповідного реєстру.

Відповідач не надав жодного доказу, який би досліджувався в ході засідання Комісії, і який би слугував підставою для прийняття оскаржуваного рішення та були покладені в основу його прийняття. Спірне рішення не містить доказів фіктивності правочину з посиланнями на відповідні документи.

Водночас, позивач з метою спростування сумнівів та доводів контролюючого органу в реальності здійснених ним господарських операцій, припущень щодо ризиковості його фінансово-господарської діяльності подав відповідачу та до суду документи на підтвердження здійснення господарських операцій, та добросовісності його як платника податку.

Так, з поданих позивачем до податкового органу пояснень до документів вбачається , що у період 15.05.2025 30.10.2025 за кодом (нафта та нафтопродукти, одержані з бітумінозних порід (мінералів), крім сирих; продукти, в іншому місці не зазначені, з вмістом 70 мас. % або більше нафти чи нафтопродуктів, одержаних з бітумінозних порід (мінералів), причому ці нафтопродукти є основним; інші; важкі дистиляти; для інших цілей; із вмістом сірки не більш як 0,001 мас.%). ТОВ «ЧАРІВНИЙ ЛАН» мало взаємовідносини з наступними контрагентами: ТОВ «ТІКИЧ ЕНЕРДЖІ» (); ТОВ «777 ГОЛД» (); ТОВ «ДИЗЕЛЬ ТРАНС ОПТ ГРУП» (). Згідно з відомостями з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб підприємців та громадських формувань основним видом діяльності ТОВ «ЧАРІВНИЙ ЛАН» є вирощування зернових культур (крім рису), бобових культур і насіння олійних культур (код КВЕД 01.11); до інших зареєстрованих видів діяльності належить оптова торгівля зерном, необробленим тютюном, насінням і кормами для тварин (код КВЕД 46.21); допоміжна діяльність у рослинництві (код КВЕД 01.61); післяурожайна діяльність (код КВЕД 01.63); вантажний автомобільний транспорт (код КВЕД 49.41). ТОВ «ЧАРІВНИЙ ЛАН» має ліцензію на право зберігання пального (виключно для потреб власного споживання чи промислової переробки) реєстраційний номер 2400303 від 19.11.2024 термін дії з 19.11.2024 по 19.11.2029 (загальна кількість резервуарів, що використовуються для зберігання пального 195 000 літрів). Згідно з Витягом з Єдиного реєстру ліцензіатів та місць обігу пального від 14.11.2025 зареєстрованою адресою місця провадження господарської діяльності (місця зберігання пального) ТОВ «ЧАРІВНИЙ ЛАН» є Харківська область, Ізюмський район, с. Капитолівка, вул. Центральна, 39; загальна місткість стаціонарних резервуарів, зо використовуються для зберігання пального виключно для потреб власного споживання чи промислової переробки - 195 000 літрів. Для зберігання пального платник податків має відповідні склади (резервуари) за адресою: Харківська область, Ізюмський район, с. Капитолівка, вул. Центральна, 39. Для провадження господарської діяльності ТОВ «ЧАРІВНИЙ ЛАН» мало власні виробничі та складські приміщення. Придбане ТОВ «ЧАРІВНИЙ ЛАН» пальне використовується платником у власній господарській діяльності для забезпечення виробничого процесу у рослинництві та виробництва сільськогосподарської продукції зокрема, згідно з оборотно-сальдовими відомостями по рахунку бухгалтерського обліку № 203 «Паливо» за травень-серпень 2025 використано 128 923 л. Згідно зі статистичною звітністю ТОВ «ЧАРІВНИЙ ЛАН» (форма № 4-cг) "Звіт про посівні площі сільськогосподарських культур під урожай 2025р." (річна) площа посіву пшениці озимої під врожай 2025р. становить 1281,17 га; під врожай 2025р. соняшнику 1 158,98 га. Згідно зі статистичною звітністю ТОВ «ЧАРІВНИЙ ЛАН» (форма № 37-cг) «Сівба та збирання врожаю сільськогосподарських культур, проведення інших польових робіт» (мiсячна) станом на 01.08.2025 зібрана площа пшениці становила 877,000 га, обсяг зібраного врожаю пшениці складав 37 350,38 ц (3 735,038 т); станом на 01.09.2025 зібрана площа пшениці становила 1281,000 га, обсяг зібраного врожаю пшениці складав 53 763,00 ц (5 376,3 т). Платнику податків на праві власності також належала сільськогосподарська техніка, що використовувалась у господарській діяльності. Вся виробнича база ТОВ «ЧАРІВНИЙ ЛАН», в тому числі, об`єкти нерухомого майна, сільськогосподарська техніка, транспортні засоби, готова сільськогосподарська продукція та ін., знаходились у с. Капитолівка на території Капитолівського старостинського округу Оскільської територіальної громади Ізюмського району Харківської області. Протягом періоду 15.05.2025 11.11.2025, зазначеного у Рішенні про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податків, ТОВ «ЧАРІВНИЙ ЛАН» було позбавлене можливості використовувати власні складські приміщення для зберігання придбаних добрив, у зв`язку з чим користувалось приміщеннями сторонніх осіб зокрема, об`єктом нерухомого майна, належним доньці власника (єдиного учасника) ТОВ «ЧАРІВНИЙ ЛАН».

Поряд з цим, відповідач не обґрунтував, чому ці документи не були достатніми для прийняття комісією рішення про виключення позивача з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості.

Також , колегія суддів звертає увагу на те , що віднесення позивача до ризикових платників з тих підстав, що підприємство мало господарські відносини з платниками податків, по відношенню до яких податковим органом прийнято рішення про відповідність останніх критеріям ризиковості, є необґрунтованим, адже поширення на позивача «ризиковості» через відносини з іншими «ризиковими» платниками податків суперечить базовим принципам та основам податкового законодавства, зокрема, принципу індивідуальної відповідальності, що проголошений статтею 61 Конституції України, положення якої є нормами прямої дії.

Зміст даної концепції полягає в тому, що платник не може нести відповідальність за невиконання його контрагентами своїх зобов`язань, зокрема, настання визначеної законом відповідальності повинно відбуватися у разі порушення податкового законодавства безпосередньо платником податків.

Вказаний підхід застосовано також і Європейським судом з прав людини, який у справах «Булвес» АД проти Болгарії» (2009 рік, заява №3991/03), «Бізнес Супорт Центр» проти Болгарі ї» (2010 рік, заява №6689/03), «Компанія «Вестберґа таксі Актіеболаґ» та Вуліч проти Швеції» (заява №36985/97), «Полторацький проти України» від 29.04.2003 (заява №38812/97), дійшов висновку про правило «індивідуальної юридичної відповідальності», тобто платник податків не повинен нести відповідальності за порушення, допущені його контрагентами.

Отже Європейський суд з прав людини однозначно вказав на правило індивідуальної відповідальності платника податків. Це означає, що добросовісний платник податків не має зазнавати негативних наслідків через порушення законодавства його контрагентом.

Відтак віднесення позивача до ризикових платників з тих підстав, що підприємство мало господарські відносини із платниками податків, по відношенню до яких податковим органом прийнято рішення про відповідність критеріям ризиковості, потрібно оцінювати критично.

Норми податкового законодавства не ставлять у залежність достовірність даних податкового обліку платника податків від дотримання податкової дисципліни його контрагентами, якщо цей платник (покупець) мав реальні витрати у зв`язку з придбанням товарів (робіт, послуг), призначених для використання у його господарській діяльності. Порушення певними постачальниками товару (робіт, послуг) у ланцюгу постачання вимог податкового законодавства чи правил ведення господарської діяльності не може бути підставою для висновку про порушення покупцем товару (робіт, послуг) вимог закону щодо формування витрат та податкового кредиту, тому платник податків (покупець товарів (робіт, послуг)) не повинен зазнавати негативних наслідків за можливу неправомірну діяльність його контрагента за умови, якщо судом не було встановлено фактів, які свідчать про обізнаність платника податків щодо такої поведінки контрагента та злагодженість дій між ними.

Вказана правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від07.07.2022 у справі №160/3364/19.

Термін «добросовісний платник», яке вживається у сфері податкових правовідносинах, не передбачає виникнення у платника додаткового обов`язку з контролю за дотриманням його постачальниками правил оподаткування, а сам платник не наділений повноваженнями податкового контролю для виконання функцій, покладених на податкові органи. А відтак платник не може зазнавати негативних наслідків внаслідок діянь інших осіб, що перебувають поза межами його впливу.

Отже, суб`єкт владних повноважень повинен уникати прийняття невмотивованих висновків, обґрунтованих припущеннями та неперевіреними фактами, а не конкретними обставинами. Несприятливе для особи рішення має бути мотивованим.

Водночас, документального підтвердження обставин, що товариство та/або його контрагенти задіяні у проведенні ризикових операцій, відповідач не надав. Жодних доказів провадження заявником господарської діяльності в умовах та обставинах, котрі характеризуються ознаками недодержання вимог чинного законодавства України, відповідачем не надано.

Верховний Суд у постановах від 16.12.2020 року по справі № 340/474/20, від 05.01.2021 року по справі № 640/10988/20, від 05.01.2021 року по справі № 640/11321/20 зазначав, що при вирішенні спорів такої категорії суди, з огляду на правове регулювання і характер цих відносин, мають досліджувати і надавати оцінку змісту оскаржуваного рішення, змісту протоколу засідання комісій та наданих податковим органом документів, порядку прийняття рішення та повноваженням комісії контролюючого органу.

Колегія суддів звертає увагу на те, що оспорюване рішення не містить обґрунтувань підстав та причин віднесення позивача до ризикових платників податків.

У зв`язку з наведеним, колегія суддів приходить до висновку про те, що суб`єкт владних повноважень не довів наявність обґрунтованих підстав для віднесення позивача до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості, відповідно до пункту 8 Критеріїв ризиковості.

Відповідно до абзацу другого частини другої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України, у таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Проте, відповідачем не надано до суду жодних доказів, які досліджувався в ході засідання комісії та які вказують на наявність ознак ризиковості здійснення операцій, що зумовило включення позивача до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, як і не надано доказів того, що контролюючий орган досліджував обставини господарської діяльності позивача станом на момент прийняття оскаржуваних рішень.

З огляду на викладене, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про відсутність обґрунтованих підстав для прийняття спірного рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у Харківській області № 7079 від 02.12.2025 про відповідність Товариства з обмеженою відповідальністю "Чарівний Лан" критеріям ризиковості платника податку, у зв`язку з чим таке рішення є протиправним та підлягає скасуванню.

Щодо позовних вимог про виключення ТОВ "Чарівний Лан" з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості, колегія суддів зазначає наступне.

Положеннями п. 6 Порядку №1165 закріплено, що у разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня виключає платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Колегія суддів враховує, що відповідно до пунктів 4, 10 ч. 2 ст. 245 КАС України, у разі задоволення позову суд може прийняти рішення про, зокрема, визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії; інший спосіб захисту прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень, який не суперечить закону і забезпечує ефективний захист таких прав, свобод та інтересів.

Спосіб відновлення порушеного права має бути ефективним та таким, який виключає подальші протиправні рішення, дії чи бездіяльність суб`єкта владних повноважень, а у випадку невиконання, або неналежного виконання рішення не виникала б необхідність повторного звернення до суду, а здійснювалося примусове виконання рішення.

Таким чином, з метою відновлення прав та інтересів позивача, за захистом яких він звернувся до суду, та з метою дотримання судом гарантій на те, що спір між сторонами буде остаточно вирішений, суд першої інстанції дійшов правильного висновку про необхідність зобов`язання відповідача виключити позивача з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості.

Аналогічний висновок щодо застосування норм матеріального права, викладений в постановах Верховного Суду від 07.04.2023 у справі № 280/3639/20, від 06.02.2024 у справі № 320/13271/20.

Доводи апеляційної скарги наведеного не спростовують та не узгоджуються із правовим регулюванням спірних правовідносин, позицію щодо чого неодноразово висловлював Верховний Суд, зокрема й у постановах, згаданих вище.

Колегія суддів зауважує, що правовим висновком Верховного Суду є висновок щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, сформульований внаслідок казуального тлумачення цієї норми при касаційному розгляді конкретної справи, та викладений у мотивувальній частині постанови Верховного Суду, прийнятої за наслідками такого розгляду.

При встановленні доцільності посилання на постанову Верховного Суду кожен правовий висновок Суду потребує оцінки на релевантність у двох аспектах: чи є правовідносини подібними та чи зберігає ця правова позиція юридичну силу до спірних правовідносин, зважаючи на редакцію відповідних законодавчих актів. У такому випадку правовий висновок розглядається «не відірвано» від самого рішення, а через призму конкретних спірних правовідносин та відповідних застосовуваних редакцій нормативно-правових актів.

Слід звернути увагу на те, що Велика Палата Верховного Суду неодноразово надавала роз`яснення як треба розуміти подібність правовідносин. Втім, у постанові від 12 жовтня 2021 року у справі № 233/2021/19 (провадження № 14-166цс20, пункт 39) Велика Палата Верховного Суду конкретизувала свої висновки щодо визначення подібності правовідносин, зазначивши таке. На предмет подібності потрібно оцінювати саме ті правовідносини, які є спірними у порівнюваних ситуаціях. Установивши учасників спірних правовідносин, об`єкт спору (які можуть не відповідати складу сторін справи та предмету позову) і зміст цих відносин (права й обов`язки сторін спору), суд має визначити, чи є певні спільні риси між спірними правовідносинами насамперед за їхнім змістом. А якщо правове регулювання цих відносин залежить від складу їх учасників або об`єкта, з приводу якого вони вступають у правовідносини, то в такому разі подібність варто також визначати за суб`єктним й об`єктним критеріями відповідно. Для встановлення подібності спірних правовідносин у порівнюваних ситуаціях суб`єктний склад цих відносин, предмети, підстави позовів і відповідне правове регулювання не обов`язково мають бути тотожними, тобто однаковими.

Відповідно до правових висновків Великої Палати Верховного Суду, наведених у постанові від 30.01.2019 у справі №755/10947/17, суди під час вирішення тотожних спорів мають враховувати саме останню правову позицію Верховного Суду, а тому до спірних правовідносин підлягає застосуванню саме правові позиції Верховного Суду, викладені у постановах зазначених вище в даній постанові.

Зважаючи на вказані судові рішення Верховного Суду, суд апеляційної інстанції не виключає можливості того, що після прийняття судом рішення у цій справі, остання правова позиція Верховного Суду буде незмінною.

Щодо здійсненого судом першої інстанції розподілу судових витрат апеляційна скарга жодних доводів незгоди не містить.

Доводи апеляційної скарги є безпідставними , не впливають на правомірність висновків суду, оскільки в апеляційній скарзі зазначено лише те, що постанова суду першої інстанції є незаконною, підлягає скасуванню у зв`язку із ненаданням судом належної правової оцінки обставинам справи та невірним застосуванням норм матеріального та процесуального права, зміст апеляційної скарги , який повністю дублює заперечення на позов, подані до суду першої інстанції , містить виключно суб`єктивне бачення апелянта обставин справи, які розглянуто судом першої інстанції та надано належну правову оцінку, апелянтом у скарзі абсолютно не зазначено в чому ж конкретно виявилося ненадання судом першої інстанції належної правової оцінки обставинам справи, тобто які з них випали з поля зору суду, а які було досліджено невірно, а також не зазначено того, які ж висновки, натомість, повинні були б бути зроблені судом та не обґрунтовано в чому полягає невірність застосування судом норм матеріального права, які саме норми та яким чином було порушено чи неправильно застосовано та яких процесуальних норм адміністративного судочинства не було дотримано судом під час розгляду даної адміністративної справи, а також не зазначено які з поданих доказів суд дослідив неправильно або неповно, а відповідно і підстави для скасування постанови суду першої інстанції відсутні.

При цьому, колегія суддів враховує позицію Європейського суду з прав людини (в аспекті оцінки аргументів учасників справи у апеляційному провадженні), сформовану, зокрема у справах "Салов проти України" (№ 65518/01; пункт 89), "Проніна проти України" (№ 63566/00; пункт 23) та "Серявін та інші проти України" (№ 4909/04; пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (див. рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" (Ruiz Torija v.Spain) серія A. 303-A; пункт 29).

Відповідно до пункту першого частини першої статті 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.

Згідно зі статтею 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення із додержанням норм матеріального і процесуального права.

Оскільки доводи апеляційної скарги не знайшли свого підтвердження та спростовуються висновками суду першої інстанції, які зроблені на підставі повного, всебічного та об`єктивного аналізу відповідних правових норм та фактичних обставин справи, колегія суддів дійшла висновку, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права, а тому оскаржуване рішення слід залишити без змін.

Зважаючи на результати апеляційного перегляду оскарженого судового рішення та положення статті 139 КАС України, у справі відсутні підстави для зміни розподілу судових витрат зі сплати судового збору.

Керуючись ст. ст. 242, 243, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 328 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу залишити без задоволення.

Рішення Харківського окружного адміністративного суду від 13.03.2026 по справі № 520/32155/25 залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її ухвалення та не підлягає касаційному оскарженню, крім випадків, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України відповідно до вимог ст.327, ч.1 ст.329 КАС України.

Головуючий суддя (підпис)З.Г. Подобайло
Судді(підпис) (підпис) І.С. Чалий М.О. Семененко