Справа № 160/30742/25
Суддя: Луговська Ганна Володимирівна
Дата ухвалення: 2026-03-17 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді Луговської Г. В.
за участі секретаря судового засідання Мартинової А.О.
та учасників справи: представника позивача Кривошея Ю.І.
представника відповідача Сліпця С.С.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Дніпро адміністративну справу за позовною заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «Крона імпульс» до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення,
В обґрунтування позовних вимог зазначено, що відповідно до оспорюваного податкового повідомлення-рішення до позивача застосована штрафна санкція в сумі 4 609 331грн. 61коп. за порушення ч.3 ст.13 Закону України «Про валюту та валютні операції». Підставою для застосування вказаної штрафної санкції є підпункт 54.3.3. пункту 54.3. статті 54 Податкового кодексу України та ч.5 ст.13 Закону України «Про валюту та валютні операції». Також, документальною підставою для складення оспорюваного податкового повідомлення-рішення став Акт про результати документальної позапланової виїзної перевірки ТОВ «КРОНА ІМПУЛЬС» з питань перевірки дотримання вимог валютного законодавства України при виконанні умов зовнішньоекономічних контрактів від 20.09.2021 №2009/1, від 09.03.2023 №0903/1L за період з 20.09.2021 по 04.05.2025, складений ГУ ДПС у Дніпропетровській області 16.05.2025 р. за №2211/04-36-07-09/40068059.
Позивач вказує на порушення відповідачем строку прийняття оспорюваного повідомлення-рішення.
Також, позивач наполягає на наявності форс-мажорних обставин, які виключають відповідальність, між ним, як покупцем, та постачальником-нерезидентом.
Крім того, позивач стверджує про надання документів в ході перевірки, які не знайшли відображення в акті перевірки, на підставі якого прийняте оспорюване податкове повідомлення-рішення.
Разом з тим, позивач наполягає, що не допускав порушення строків розрахунків за контрактом, а порушення таких строків допустив контрагент-нерезидент.
З посиланням на п.69.9 Закону України «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законодавчих актів України щодо особливостей оподаткування та подання звітності у період дії воєнного стану», позивач зазначає про зупинення перебігу строків розрахунків в ЗЕД, визначених податковим законодавством та іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.
Також, позивач звертає увагу, що згідно з п.52-1 підрозділу 10 розділу XX Перехідні положення ПК України, за порушення податкового законодавства, вчинені протягом періоду з 01 березня 2020 року по останній календарний день місяця (включно), в якому завершується дія карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України на всій території України з метою запобігання поширенню на території України корона вірусної хвороби, штрафні санкції не застосовуються, крім санкцій за порушення, визначені в абзацах другому дев`ятому цього пункту. Отже, протягом періоду дії карантину платникам податків не нараховується пеня, а нарахована, але не сплачена за цей період пеня підлягає списанню.
Постановою Кабінету Міністрів України від 27 червня 2023 р. № 651 «Про відміну на всій території України карантину; встановленого з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19; спричиненої коронавірусом SARS-СоV-2» було відмінено з 24 години 00 хвилин 30 червня 2023 р. на всій території України карантин, встановлений з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-СоV-2.
Таким чином, пеня за порушення резидентами строку розрахунків в іноземній валюті відповідно до вимог ПК України з 01.01.2021 є одним із різновидів пені в розумінні приписів підпункту 14.1.162 пункту 14.1. ст. 14 ПК України та відповідно нарахування пені за Актом перевірки у період з 09.03.2023 по 23.06.2023 суперечить положенням абз. 11 п.52-1 підрозділу XX «Перехідні положення» ПК України. Адже протягом даного періоду в Україні діяв карантин, встановлений Постановами Кабінету Міністрів України.
Ухвалою суду позовну заяву залишено без руху та після усунення недоліків, прийнято до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін і проведення судового засідання, запропоновано відповідачам надати відзив на позовну заяву.
Від позивача засобами електронного зв`язку через підсистему «Електронний суд» надійшло клопотання про розгляд справи за правилами загального позовного провадження, яке ухвалою суду задоволено.
Від відповідача засобами електронного зв`язку через підсистему «Електронний суд» надійшов відзив на позовну заяву, за змістом якого заперечує проти задоволення позовних вимог, посилаючись на наступне.
На підставі наказу ГУ ДПС від 02.05.2025 №2930-п проведена документальна позапланова виїзна перевірка ТОВ «Крона імпульс» з питань дотримання вимог валютного законодавства України при виконанні зовнішньоекономічних контрактів від 20.09.2021 №2009/1, від 09.03.2023 №0903/1L за період з 20.09.2021 по 04.05.2025.
В ході перевірки встановлено, що контракт від 20.09.2021 №2009/1, укладений між KRONA CENTER TRADE S.R.O. (Чешська Республіка), «Постачальник», та Товариством з обмеженою відповідальністю «КРОНА ІМПУЛЬС» (Україна), «Покупець». На виконання договірних зобов`язань по контракту від 20.09.2021 №2009/1 ТОВ «КРОНА ІМПУЛЬС» у перевіряємому періоді згідно наданих до перевірки банківських виписок було перераховано кошти на рахунок нерезидента фірми KRONA CENTER TRADE S.R.O. (Чешська Республіка) на загальну суму 400 015,06 євро (екв. 13 171 064,67 грн.). Відповідно до контракту від 20.09.2021 №2009/1 імпортні операції з отримання товару від нерезидента фірми KROKS GmbH, (Німеччина) не здійснювались. Нерезидентом KRONA CENTER TRADE S.R.O. (Чешська Республіка) здійснено повернення передплати на загальну суму 400 015,06 євро (екв. 15 982 275,19 грн.) згідно наданих до перевірки банківських документів та зарахована на поточний валютний рахунок ТОВ «КРОНА ІМПУЛЬС» відкритий в АТ КБ «ПриватБанк». Станом на кінець періоду, що перевіряється, за контрактом від 20.09.2021 №2009/1 заборгованість відсутня, що відповідає даним бухгалтерського обліку по рахунку 3712 «Розрахунки зв виданими авансами (в іноземній валюті)». Перевіркою виконання умов зовнішньоекономічного контракту від 20.09.2021 №2009/1 встановлено несвоєчасне повернення коштів нерезидентом KRONA CENTER TRADE S.R.O. (Чешська Республіка), чим порушено строки передбачені ч.3 ст.13 Закону від 21.06.2018 №2473-VIII, п.142 Постанови НБУ від 24.02.2022 №18.
16.05.2025 відповідачем складено Акт №2211/04-36-07-09/40068059 про результати документальної позапланової виїзної перевірки ТОВ «Крона імпульс» з метою перевірки дотримання вимог валютного законодавства України при виконанні умов зовнішньоекономічних контрактів від 20.09.2021 №2009/1, від 09.03.2023 №0903/lL за період з 20.09.2021 по 04.05.2025.
Відповідач вказує, що до перевірки ТОВ «Крона імпульс» не надано документального підтвердження несвоєчасного виконання умов зовнішньоекономічного контракту від 20.09.2021 №2009/1 через дію форс-мажорних обставин. До перевірки ТОВ «Крона імпульс» документи, підтверджуючі здійснення позовної роботи у відповідності з ч.7 ст.13 Закону України «Про валюту і валютні операції» при виконанні умов зовнішньоекономічного контракту від 20.09.2021 №2009/1 не надавались.
Подані в адміністративному порядку скарги ТОВ «Крона імпульс» залишені без задоволення, а податкове повідомлення-рішення без змін.
Відповідач стверджує, що правовідносини, пов`язані з нарахуванням пені за порушення строку розрахунку у сфері зовнішньоекономічної діяльності є специфічними та врегульовані спеціальним Законом України «Про валюту і валютні операції», а тому на такі правовідносини не поширюються положення:
Відповідач вважає, що відповідно до положень частини 6 Закону України «Про валюту і валютні операції», з урахуванням вимог пункту 6.1 зовнішньоекономічного контракту від 20.09.2021 № 2009/1, збройний конфлікт на території України (військова агресія російської федерації проти України) як форс-мажорна обставина має бути засвідчена сертифікатом Торгово-промислової палати України чи уповноваженої нею регіональної Торгово-промислової палати, оскільки така обставина виникла на території України, а тому зазначена заява Торгово-промислової палати Чеської Республіки від 16.06.2025 № 65С/5000/2025 не впливає на розгляд цієї справи.
При цьому, відповідач, з посиланням на висновки у постановах Верховного Суду від 16.09.2024 у справі № 520/6236/23, від 12.12.2024 у справі № 380/839/24 не вважає лист Торгово-промислової палати України від 28.02.2022 № 2024/02.0-7.1 про форс-мажорні обставини, на який посилається позивач, тим документом, який у розумінні частини 6 статті 13 Закону України «Про валюту і валютні операції» підтверджує обставини настання і припинення форс-мажорних обставин для цілей зупинення перебігу строків розрахунків за операціями з експорту та імпорту послуг та нарахування пені на весь період дії таких обставин.
Відповідач аргументує, що збройний конфлікт на території України (військова агресія російської федерації проти України) не може вважатися форс-мажорною обставиною, оскільки зазначена обставина не вважається надзвичайною та невідворотною обставиною, що об`єктивно унеможливлює виконання зобов`язань, передбачених зовнішньоекономічним контрактом від 20.09.2021 № 2009/1 (здійснення поставки товару на умовах СРТ Львів, Україна), оскільки на момент підписання специфікацій від 06.03.2022 № 2, № 3 до зовнішньоекономічного контракту від 20.09.2021 № 2009/1, збройний конфлікт на території України (військова агресія російської федерації проти України) вже тривав (дана обставини була загальновідомим фактом).
Від позивача засобами електронного зв`язку через підсистему «Електронний суд» надійшла відповідь на відзив, за змістом якої стверджує, що відповідно до умов Контракту №2009/1 від 20.09.2021 року, укладеного між ТОВ «Крона імпульс» (позивач по справі) та KRONA CENTER TRADE S.R.O., покупець (ТОВ «Крона імпульс» позивач по справі) зобов`язаний провести 100% передоплату за товар який буде поставлятись, відповідно до умов Контракту. Згідно Додаткової угоди № 7 від 03.10.2022 р., до Специфікації № 2 та № 3 від 06.03.2022 р., які є невід`ємними частинами Контракту № 2009/1 від 20.09.2021 року, Сторони погодили, що Продавець повинен поставити Товар на умовах FOB в морський порт м.Одеса протягом 45 днів з дня підписання додаткової угоди.
З посиланням на ч.6 ст.13 Закону України "Про валюту і валютні операції" позивач зазначає, що у разі якщо виконання договору, передбаченого частинами другою або третьою цієї статті, зупиняється у зв`язку з виникненням форс-мажорних обставин, перебіг строку розрахунків, установленого згідно з частиною першою цієї статті, та нарахування пені відповідно до частини п`ятої цієї статті зупиняється на весь період дії форс-мажорних обставин та поновлюється з дня, наступного за днем закінчення дії таких обставин. Підтвердженням виникнення та закінчення дії форс-мажорних обставин є відповідна довідка уповноваженої організації (органу) країни розташування сторони зовнішньоекономічного договору (контракту) або третьої країни відповідно до умов цього договору (контракту).
До позовної заяви додана відповідна заява від 16.06.2025 року вих.№65С/5000/2025, видана Торгово-промисловою палатою Чеської Республіки, з перекладом, що на думку позивача підтверджує обставини, які можуть бути взяті до уваги під час доведення наслідків дії обставин непереборної сили, про що зазначено у назві самої заяви.
Таким чином, позивач наполягає на відсутності вини внаслідок дії форс-мажорних обставин контрагента, тому вважає, що перебіг строку розрахунків за зовнішньоекономічним контрактом та нарахування мали бути зупинені на весь період дії форс-мажорних обставин.
Позивач звертає увагу, що частинами першою - третьою статті 3 Закону України «Про валюту і валютні операції» передбачено, що відносини, які виникають у сфері здійснення валютних операцій, валютного регулювання і валютного нагляду, регулюються Конституцією України, цим Законом, іншими законами України, а також нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до цього Закону. Положеннями Закону "Про валюту і валютні операції" не врегульовано процедуру прийняття рішення про нарахування пені, як виду адміністративно-господарської санкції за порушення строків проведення розрахунків в іноземній валюті, а такий порядок унормований положеннями Податкового кодексу України. Це означає, що правовідносини у сфері здійснення валютних операцій, валютного регулювання та валютного нагляду стають частиною законодавства щодо справляння податків і зборів та на них розповсюджуються всі положення Податкового кодексу України.
Відповідно до абз.11 пункту 52-1 підрозділу XX «Перехідні положення» Податкового кодексу України протягом дії карантину, встановленого КМУ на всій території України з метою запобігання поширенню на території України коронавірусної хвороби (COVID- 19), платникам податків не нараховується пеня, а нарахована, але не сплачена за цей період пеня підлягає списанню, проте така застосовна у сфері справляння податків і зборів та не підлягає застосуванню у сфері регулювання валютних правовідносин.
Законом України № 2118-ІХ «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законодавчих актів України щодо особливостей оподаткування та подання звітності у період дії воєнного стану» доповнено Підрозділ 10 розділу XX "Перехідні положення" Податкового кодексу України пунктом 69 такого змісту, а саме п.69. Установити, що тимчасово, на період до припинення або скасування воєнного стану на території України, справляння податків і зборів здійснюється з урахуванням особливостей, визначених у цьому пункті.
Згідно п. 69.9. Закону України № 2118-ІХ для платників податків та контролюючих органів на період до припинення або скасування воєнного стану на території України, зупиняється перебіг строків, визначених податковим законодавством та іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.
У відповідності до п.п.19-1.1.4. ст. 19-1. ПК України контролюючі органи здійснюють контроль за встановленими законом строками проведення розрахунків в іноземній валюті.
Тобто, позивач наполягає, хоча розмір пені встановлений Законом України "Про валюту і валютні операції", однак стягнення пені проводиться за Податковим кодексом України, що передбачено ст.131 ПК України.
Таким чином, позивач стверджує, що строки розрахунків в ЗЕД передбачені законодавством, контроль за дотримання яких покладено на контролюючі органи, є зупиненими.
Також, відповідач зазначив, що надані ТОВ КРОНА ІМПУЛЬС документи під час здійснення процедури адміністративного оскарження щодо стягнення заборгованості з нерезидентів у судовому порядку не стосуються зовнішньоекономічного контракту від 20.09.2021 №2009/1.
Разом з тим, відповідач стверджує, що дії норми пункту 69.9 підрозділу 10 розділу ХХ «Перехідні положення» ПК України стосується справляння податків і зборів та не поширюється на правовідносини, які випливають із Закону України «Про валюту і валютні операції». Також і норми пункту 52-1 підрозділу 10 розділу ХХ «Перехідні положення» ПК України стосуються порушень саме податкового законодавства.
Відповідач пояснює, що правові засади здійснення валютних операцій, валютного регулювання та валютного нагляду, права та обов`язки суб`єктів валютних операцій і уповноважених установ та відповідальність за порушення ними валютного законодавства визначено Законом України «Про валюту і валютні операції». Частиною третьою статті 3 цього Закону визначено, що у разі якщо положення інших законів суперечать положенням цього Закону, застосовують положення цього Закону.
З посиланням на ч.5 ст.13 Закону України «Про валюту і валютні операції» відповідач зазначає, що порушення резидентами строку розрахунків тягне за собою нарахування пені за кожний день прострочення в розмірі 0,3 відсотка суми неодержаних грошових коштів за договором (вартості недопоставленого товару) у національній валюті (у разі здійснення розрахунків за зовнішньоекономічним договором (контрактом) у національній валюті) або в іноземній валюті, перерахованій у національну валюту за курсом Національного банку України, встановленим на день виникнення заборгованості. Загальний розмір нарахованої пені не може перевищувати суми неодержаних грошових коштів за договором (вартості недопоставленого товару).
При цьому, відповідач наполягає, що норми Закону України «Про валюту і валютні операції» та інших нормативно-правових актів, які регулюють зовнішньоекономічну діяльність, не звільняють від застосування штрафних санкцій та пені за порушення валютного законодавства у періоді здійснення заходів, спрямованих на запобігання виникненню і поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19).
У відповіді на додаткові пояснення, позивач наполягає на порушенні відповідачем процедури складення оспорюваного податкового повідомлення-рішення, яка чітко регламентується нормами ПК України.
Так, з посиланням на пп.86.7.5. п.86.7. та п.86.8. ст.86 ПК України, позивач наполягає, що за наявності заперечень посадових осіб платника податків до акта перевірки та додаткових документів і пояснень, зокрема документів, що підтверджують відсутність вини, наявність пом`якшуючих обставин або обставин, що звільняють від фінансової відповідальності відповідно до цього Кодексу, поданих у порядку, встановленому цією статтею, податкове повідомлення-рішення приймається в порядку та строки, визначені пунктом 86.7 цієї статті, а саме: на підставі висновку комісії контролюючого органу з питань розгляду заперечень протягом п`яти робочих днів, наступних за днем прийняття такого висновку комісією і надання (надсилання) письмової відповіді платнику податків, у порядку, визначеному підпунктом 86.7.1 цього пункту.
Позивач зазначає, що оспорюване податкове повідомлення-рішення було отримано 04.07.2025 року. При цьому, ані висновку комісії ГУ ДПС з розгляду заперечень від 17.06.2025 року №384/04-36-07-094, а ні письмової відповіді від 23.06.2025 року щодо висновків комісії за результатами розгляду заперечень позивача від 05.06.2025 р. на Акт перевірки ТОВ «Крона імпульс» не отримувало взагалі.
Вивчивши матеріали справи, оцінивши наведені сторонами доводи та надані докази, суд виходить з наступного.
З матеріалів справи встановлено та не заперечується представниками сторін, що ТОВ «Крона імпульс» зареєстроване з 15.10.2015 року.
Між ТОВ «Крона імпульс» (далі Покупець) та KRONA CENTER TRADE S.R.O. (далі -Постачальник) укладений Контракт № 2009/1 від 20.09.2021 року (далі Контракт).
Покупець зобов`язаний провести 100% передоплату за Товар, який буде поставлятись відповідно до умов Контракту.
Згідно Додаткової угоди № 7 від 03.10.2022 р., до Специфікації № 2 та № 3 від 06.03.2022 р., які є невід`ємними частинами Контракту № 2009/1 від 20.09.2021 року, Сторони погодили, що Продавець повинен поставити Товар на умовах FOB в морський порт м. Одеса протягом 45 днів з дня підписання додаткової угоди,
На виконання договірних зобов`язань по контракту від 20.09.2021 №2009/1 ТОВ «Крона імпульс» було перераховано кошти на рахунок нерезидента фірми KRONA CENTER TRADE S.R.O. (Чешська Республіка) на загальну суму 400 015,06 євро (екв. 13 171 064,67 грн.).
ТОВ «Крона імпульс» до ГУ ДПС у Дніпропетровській області та ДПС України було надано копії документів, що підтверджують, в тому числі, поставку Товар на умовах FOB в морський порт м.Одеса. Однак станом на період березень-червень 2023 року морський порт м.Одеса не працював внаслідок військової агресії російської федерації.
Невиконання KRONA CENTER TRADE SR.О. сталося внаслідок форс-мажорних обставин, що підтверджується заявою від 16 червня 2025 року вих.№65С/5000/2025, виданою Торгово-промисловою палатою Чеської Республіки.
Нерезидентом KRONA CENTER TRADE S.R.O. (Чешська Республіка) здійснено повернення передплати на загальну суму 400 015,06 євро (екв. 15 982 275,19 грн.), яка зарахована на поточний валютний рахунок ТОВ «Крона імпульс», відкритий в АТ КБ «ПриватБанк».
Листами вхідними до ГУ ДПС у Дніпропетровській області від 20.09.2021 №2009/1, від 09.03.2023 №0903/1L, надано пояснення та їх документальне підтвердження.
На виконання наказу ГУ ДПС у Дніпропетровській області від 02.05.2025, ТОВ «Крона імпульс» 09.05.2025 року направлено супровідний лист-пояснення з приводу виконання умов зовнішньоекономічних контрактів від 20.09.2021 №2009/1 та від 09.03.2023 №0903/1L та відповідними документами.
16.05.2025 року ГУ ДПС у Дніпропетровській області складено Акт №2211/04-36-07-09/40068059 про результати документальної позапланової виїзної перевірки ТОВ «Крона імпульс» з метою перевірки дотримання вимог валютного законодавства України при виконанні умов зовнішньоекономічних контрактів від 20.09.2021 №2009/1, від 09.03.2023 №0903/lL за період з 20.09.2021 по 04.05.2025.
Перевіркою виконання умов зовнішньоекономічного контракту від 20.09.2021 №2009/1 встановлено несвоєчасне повернення коштів нерезидентом KRONA CENTER TRADE S.R.O. (Чешська Республіка), чим порушено строки передбачені ч.3 ст.13 Закону України «Про валюту і валютні операції», п.142 Постанови НБУ від 24.02.2022 №18.
Станом на кінець періоду, що перевіряється, за контрактом від 20.09.2021 №2009/1 заборгованість відсутня, що відповідає даним бухгалтерського обліку по рахунку 3712 «Розрахунки за виданими авансами (в іноземній валюті)».
Не погоджуючись з висновками перевірки, позивач 05.06.2025 подав до ГУ ДПС у Дніпропетровській області заперечення на Акт перевірки.
17.06.2025 року в ГУ ДПС у Дніпропетровській області відбувся розгляд заперечення ТОВ «Крона імпульс» на Акт перевірки. Комісією ГУ ДПС у Дніпропетровській області було складено Висновок №384/04-36-07-09 про залишення заперечень на Акт перевірки без задоволення та про підготовку проектів податкових повідомлень-рішень за результатами перевірки ТОВ «Крона імпульс».
23.06.2025 року ГУ ДПС у Дніпропетровській області прийнято рішення про результати розгляду заперечення від 05.06.2025 року на Акт перевірки, однак заперечення ТОВ «Крона імпульс» було залишено без задоволення.
17.07.2025 року ТОВ «Крона імпульс» в порядку адміністративного оскарження, на підставі п.56.2. ст.56 Податкового кодексу України, було подано до Державної податкової служби України (далі ДПС України) скаргу на оспорюване податкове повідомлення-рішення.
30.07.2025 року ДПС України прийнято рішення про продовження розгляду скарги до 18.09.2025 року.
22.08.2025 року в ДПС України відбувся онлайн розгляд скарги ТОВ «Крона імпульс» на оспорюване податкове повідомлення-рішення.
02.09.2025 року представником ТОВ «Крона імпульс» було подано до ДПС України клопотання до про залучення додаткових документів для розгляду скарги на оспорюване податкове повідомлення-рішення.
При вирішенні спору суд виходить з наступного.
Відповідно до частини другої статті 6, частини другої статті 19 Конституції України, органи законодавчої, виконавчої та судової влади здійснюють свої повноваження у встановлених цією Конституцією межах і відповідно до законів України.
Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема, перелік податків та зборів, що справляються в Україні, порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулюються Податковим кодексом України (далі ПК України).
У відповідності до підпункту 20.1.4 пункту 20.1 статті 20 Податкового кодексу України (тут і далі в редакції, чинній на момент проведення перевірки) контролюючі органи мають право проводити відповідно до законодавства перевірки і звірки платників податків (крім Національного банку України) в порядку, встановленому цим Кодексом.
Відповідно до пункту 75.1 статті 75 Податкового кодексу України контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.
Камеральні та документальні перевірки проводяться контролюючими органами в межах їх повноважень виключно у випадках та у порядку, встановлених цим Кодексом, а фактичні перевірки - цим Кодексом та іншими законами України, контроль за дотриманням яких покладено на контролюючі органи.
Згідно з підпунктом 75.1.2 пункту 75.1 статті 75 Податкового кодексу України документальною перевіркою вважається перевірка, предметом якої є своєчасність, достовірність, повнота нарахування та сплати усіх передбачених цим Кодексом податків та зборів, а також дотримання валютного та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, дотримання роботодавцем законодавства щодо укладення трудового договору, оформлення трудових відносин з працівниками (найманими особами) та яка проводиться на підставі податкових декларацій (розрахунків), фінансової, статистичної та іншої звітності, регістрів податкового та бухгалтерського обліку, ведення яких передбачено законом, первинних документів, які використовуються в бухгалтерському та податковому обліку і пов`язані з нарахуванням і сплатою податків та зборів, виконанням вимог іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, а також отриманих в установленому законодавством порядку контролюючим органом документів та податкової інформації, у тому числі за результатами перевірок інших платників податків.
Згідно з пунктом 44.1 статті 44 Податкового кодексу України для цілей оподаткування платники податків зобов`язані вести облік доходів, витрат та інших показників, пов`язаних з визначенням об`єктів оподаткування та/або податкових зобов`язань, на підставі первинних документів, регістрів бухгалтерського обліку, фінансової звітності, інших документів, пов`язаних з обчисленням і сплатою податків і зборів, ведення яких передбачено законодавством.
Як зазначено у рішенні вище, ГУ ДПС у Дніпропетровській області складено Акт №2211/04-36-07-09/40068059 від 16.05.2025 про результати документальної позапланової виїзної перевірки ТОВ «Крона імпульс» з метою перевірки дотримання вимог валютного законодавства України при виконанні умов зовнішньоекономічних контрактів від 20.09.2021 №2009/1, від 09.03.2023 №0903/lL за період з 20.09.2021 по 04.05.2025, за висновками якого перевіркою виконання умов зовнішньоекономічного контракту від 20.09.2021 №2009/1 встановлено несвоєчасне повернення коштів нерезидентом KRONA CENTER TRADE S.R.O. (Чешська Республіка), чим порушено строки передбачені ч.3 ст.13 Закону України «Про валюту і валютні операції», п.142 Постанови НБУ від 24.02.2022 №18.
Правовідносини, пов`язані з нарахуванням пені за порушення строку розрахунку у сфері зовнішньоекономічної діяльності є специфічними та врегульовані спеціальним Законом України «Про валюту і валютні операції».
Згідно статті 13 Закону України Про валюту і валютні операції Національний банк України має право встановлювати граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів. Національний банк України має право встановлювати винятки та (або) особливості запровадження цього заходу захисту для окремих товарів та (або) галузей економіки за поданням Кабінету Міністрів України. Граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів не застосовуються щодо розрахунків, пов`язаних з договорами про участь у розподілі пропускної спроможності, а також щодо грошового забезпечення (кредитних лімітів) з метою участі в аукціонах з розподілу пропускної спроможності міждержавних перетинів. Національний банк України має право встановлювати мінімальні граничні суми операцій з експорту та імпорту товарів, на які поширюються встановлені відповідно до цього Закону граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів.
У разі встановлення Національним банком України граничного строку розрахунків за операціями резидентів з експорту товарів грошові кошти підлягають зарахуванню на рахунки резидентів у банках України у строки, зазначені в договорах, але не пізніше строку та в обсязі, встановлених Національним банком України. Строк виплати заборгованості обчислюється з дня митного оформлення продукції, що експортується, а в разі експорту робіт, послуг, прав інтелектуальної власності та (або) інших немайнових прав - з дня оформлення у письмовій формі (у паперовому або електронному вигляді) акта, рахунка (інвойсу) або іншого документа, що засвідчує їх надання.
У разі встановлення Національним банком України граничного строку розрахунків за операціями резидентів з імпорту товарів їх поставка має здійснюватися у строки, зазначені в договорах, але не пізніше встановленого Національним банком України граничного строку розрахунків з дня здійснення авансового платежу (попередньої оплати).
За окремими операціями з експорту та імпорту товарів граничні строки розрахунків, встановлені Національним банком України, можуть бути подовжені центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері економічного розвитку, шляхом видачі висновку.
Центральний орган виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері економічного розвитку, приймає рішення про видачу чи відмову у видачі зазначеного висновку протягом десяти робочих днів з дня отримання відповідної заяви. Інформація про виданий висновок оприлюднюється на офіційному веб-сайті цього органу не пізніше наступного робочого дня після видачі висновку.
Центральний орган виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері економічного розвитку, протягом п`яти робочих днів з дня видачі висновку, зазначеного в абзаці першому цієї частини, інформує Національний банк України та центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, про видачу такого висновку.
Порядок видачі висновку, у тому числі перелік документів, які подаються для видачі висновку, підстави для відмови у видачі висновку або залишення документів без розгляду, включаючи перелік товарів, за якими документи для видачі висновку підлягають залишенню без розгляду, встановлюється Кабінетом Міністрів України. Видача висновку здійснюється безоплатно.
Порушення резидентами строку розрахунків, встановленого згідно із цією статтею, тягне за собою нарахування пені за кожний день прострочення в розмірі 0,3 відсотка суми неодержаних грошових коштів за договором (вартості недопоставленого товару) у національній валюті (у разі здійснення розрахунків за зовнішньоекономічним договором (контрактом) у національній валюті) або в іноземній валюті, перерахованій у національну валюту за курсом Національного банку України, встановленим на день виникнення заборгованості. Загальний розмір нарахованої пені не може перевищувати суми неодержаних грошових коштів за договором (вартості недопоставленого товару).
У разі якщо виконання договору, передбаченого частинами другою або третьою цієї статті, зупиняється у зв`язку з виникненням форс-мажорних обставин, перебіг строку розрахунків, установленого згідно з частиною першою цієї статті, та нарахування пені відповідно до частини п`ятої цієї статті зупиняється на весь період дії форс-мажорних обставин та поновлюється з дня, наступного за днем закінчення дії таких обставин.
Підтвердженням виникнення та закінчення дії форс-мажорних обставин є відповідна довідка уповноваженої організації (органу) країни розташування сторони зовнішньоекономічного договору (контракту) або третьої країни відповідно до умов цього договору (контракту).
У разі прийняття до розгляду судом, міжнародним комерційним арбітражем позовної заяви резидента про стягнення з нерезидента заборгованості, що виникла внаслідок недотримання нерезидентом строку, передбаченого зовнішньоекономічним договором (контрактом), або прийняття до провадження уповноваженим органом відповідної країни документа про стягнення такої заборгованості з боржника-нерезидента на користь резидента в позасудовому (досудовому) примусовому порядку строк, встановлений відповідно до цієї статті, зупиняється з дня прийняття до розгляду такої заяви (прийняття до провадження відповідного документа) і пеня за порушення строку в цей період не нараховується.
У разі ухвалення судом, міжнародним комерційним арбітражем рішення про відмову в позові повністю чи частково в частині майнових вимог або про відмову у відкритті провадження у справі чи про залишення позову без розгляду, а також у разі визнання документа про стягнення заборгованості з боржника-нерезидента таким, що не підлягає виконанню, недійсним, незаконним тощо та (або) закриття (припинення) провадження без зарахування грошових коштів на рахунки резидентів у банках України за таким документом строк, встановлений відповідно до цієї статті, поновлюється і пеня за його порушення нараховується за кожний день прострочення, включаючи період, на який цей строк було зупинено.
У разі ухвалення судом, міжнародним комерційним арбітражем рішення про задоволення позову сплаті підлягає лише пеня, нарахована до дня прийняття позовної заяви до розгляду судом, міжнародним комерційним арбітражем.
Центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, за результатами перевірки стягує у встановленому законом порядку з резидентів пеню, передбачену частиною п`ятою цієї статті.
Згідно п. 21 Положення про заходи захисту та визначення порядку здійснення окремих операцій в іноземній валюті, яке затверджено постановою Правління Національного банку України від 02.01.2019 року № 5, граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів становлять 365 календарних днів.
Відповідно до п.п. 5 п. 10 та п.п. 5 п. 12 Інструкції про порядок валютного нагляду банків за дотриманням резидентами граничних строків розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів, яка затверджена постановою Правління Національного банку України від 02.01.2019 року № 7, банк, крім підстав, передбачених у пункті 9 розділу III цієї Інструкції, має право завершити здійснення валютного нагляду за дотриманням резидентами граничних строків розрахунків за наявності: документів про припинення зобов`язань за операціями з експорту, імпорту товарів зарахуванням зустрічних однорідних вимог у разі дотримання сукупності таких умов: вимоги випливають із взаємних зобов`язань між резидентом і нерезидентом, які є контрагентами за цими операціями; вимоги однорідні; строк виконання за зустрічними вимогами настав або не встановлений, або визначений моментом пред`явлення вимоги; між сторонами не було спору щодо характеру зобов`язання, його змісту, умов виконання. Зменшення суми грошових коштів, які мають надійти на користь резидента від нерезидента як оплата за експорт товару або вартості товарів, що імпортуються, допускається за умови, якщо протягом виконання зобов`язань за договором: відбувається повернення сплачених імпортером коштів повністю або частково - на суму цих коштів.
Однак Правлінням Національного банку України 24.02.2022 року прийнято постанову № 18 Про роботу банківської системи в період запровадження воєнного стану, відповідно до якої з 06.09.2022 року пунктом 14-6 встановлено, що банк не має права завершити здійснення валютного нагляду за дотриманням резидентами граничних строків розрахунків за операцією з експорту/імпорту товарів на підставі документів про припинення зобов`язань зарахуванням зустрічних однорідних вимог.
Судом під час розгляду справи встановлено, що на виконання договірних зобов`язань по контракту від 20.09.2021 №2009/1 ТОВ «КРОНА ІМПУЛЬС» та специфікацій від 06.03.2022 № 2, № 3 до нього, у перевіряємому періоді згідно наданих до перевірки банківських виписок було перераховано кошти на рахунок нерезидента фірми KRONA CENTER TRADE S.R.O. (Чешська Республіка) на загальну суму 400 015,06 євро (екв. 13 171 064,67 грн.). Відповідно до контракту від 20.09.2021 №2009/1 імпортні операції з отримання товару від нерезидента фірми KROKS GmbH, (Німеччина) не здійснювались. Нерезидентом KRONA CENTER TRADE S.R.O. (Чешська Республіка) здійснено повернення передплати на загальну суму 400 015,06 євро (екв. 15 982 275,19 грн.) згідно наданих до перевірки банківських документів та зарахована на поточний валютний рахунок ТОВ «КРОНА ІМПУЛЬС» відкритий в АТ КБ «ПриватБанк». Станом на кінець періоду, що перевірявся, за контрактом від 20.09.2021 №2009/1 заборгованість відсутня, що відповідає даним бухгалтерського обліку по рахунку 3712 «Розрахунки зв виданими авансами (в іноземній валюті)».
Згідно із положеннями частини четвертої статті 6 та частини першої статті 14 Закону України Про зовнішньоекономічну діяльність від 16.04.1991 № 959-ХІІ суб`єкти зовнішньоекономічної діяльності мають право укладати будь-які види зовнішньоекономічних договорів (контрактів), крім тих, які прямо та у виключній формі заборонені законами України, та самостійно визначати форму розрахунків по зовнішньоекономічних операціях з-поміж тих, що не суперечать законам України та відповідають міжнародним правилам.
Відповідно до статей 627, 628 Цивільного кодексу України (далі - ЦК) сторони вільні у виборі виду договору та його умов, а згідно зі статтею 629 цього Кодексу укладений договір є обов`язковим для виконання сторонами.
За практикою Європейського суду з прав людини, викладеною, зокрема, у рішенні від 23.07.2002 у справі "Компанія "Вестберґа таксі Актіеболаґ" та Вуліч проти Швеції", адміністративні суди, які розглядають скарги заявників стосовно рішень податкового управління, мають повну юрисдикцію у цих справах та повноваження скасувати оскаржені рішення. Справи мають бути розглянуті на підставі поданих доказів, а довести наявність підстав, передбачених відповідними законами, для призначення податкових штрафів має саме податкове управління.
В даному випадку податковим органом не доведено наявності підстав, з якими Закон України Про валюту і валютні операції пов`язує застосування штрафних санкцій (пені), передбачених ч.5 ст. 13 вказаного вище закону.
Положення актів Національного банку України не регулюють підприємницької діяльності суб`єктів господарювання, не встановлюють форми розрахунків за зовнішньоекономічними контрактами та, як підзаконні акти, не можуть обмежувати дію норм законів України, положення яких судом наведено вище, та якими передбачено вільний вибір сторонами контракту форми розрахунків.
При цьому суд зазначає, що пеня, застосована податковим органом на підставі підпункту 54.3.3 пункту 54.3 статті 54 Податкового кодексу України, не відноситься до адміністративно-господарських санкцій в розумінні статті 250 ГК України та до неї не можуть бути застосовані строки, визначені цією статтею.
Відповідно до частини другої статті 250 ГК України дія цієї статті не поширюється на штрафні санкції, розмір і порядок стягнення яких визначені Податковим кодексом України, Законом України "Про банки і банківську діяльність" та іншими законами, контроль за дотриманням яких покладено на органи доходів і зборів.
Порядок застосування цих санкцій з 01.01.2011 врегульовано статтями 113, 114 Податкового кодексу України.
Зокрема, пунктом 113.3 статті 113 Податкового кодексу України передбачено, що штрафні (фінансові) санкції (штрафи) за порушення норм законів з питань оподаткування або іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, застосовуються у порядку та у розмірах, встановлених цим Кодексом та іншими законами України.
Застосування за порушення норм законів з питань оподаткування або іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, штрафних (фінансових) санкцій (штрафів), не передбачених цим Кодексом та іншими законами України, не дозволяється.
Правову позицію з цього питання висловлено Верховним Судом, зокрема у постанові від 06.02.2018 у справі №809/951/17 (К/9901/3204/17).
Відповідно до п.69.9 Закону України «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законодавчих актів України щодо особливостей оподаткування та подання звітності у період дії воєнного стану», зупиняється перебіг строків розрахунків в ЗЕД, визначених податковим законодавством та іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.
Згідно з п.52-1 підрозділу 10 розділу XX Перехідні положення ПК України, за порушення податкового законодавства, вчинені протягом періоду з 01 березня 2020 року по останній календарний день місяця (включно), в якому завершується дія карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України на всій території України з метою запобігання поширенню на території України корона вірусної хвороби, штрафні санкції не застосовуються, крім санкцій за порушення, визначені в абзацах другому дев`ятому цього пункту. Отже, протягом періоду дії карантину платникам податків не нараховується пеня, а нарахована, але не сплачена за цей період пеня підлягає списанню.
Постановою Кабінету Міністрів України від 27 червня 2023 р. № 651 «Про відміну на всій території України карантину; встановленого з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19; спричиненої коронавірусом SARS-СоV-2» було відмінено з 24 години 00 хвилин 30 червня 2023 р. на всій території України карантин, встановлений з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-СоV-2.
Таким чином, пеня за порушення резидентами строку розрахунків в іноземній валюті відповідно до вимог ПК України з 01.01.2021 є одним із різновидів пені в розумінні приписів підпункту 14.1.162 пункту 14.1. ст. 14 ПК України та відповідно нарахування пені за Актом перевірки у період з 09.03.2023 по 23.06.2023 суперечить положенням абз. 11 п.52-1 підрозділу XX «Перехідні положення» ПК України. Адже протягом даного періоду в Україні діяв карантин, встановлений Постановами Кабінету Міністрів України.
Нормами ч.ч. 6-8 ст. 13 Закону України "Про валюту і валютні операції" передбачено, що у разі якщо виконання договору, передбаченого частинами другою або третьою цієї статті, зупиняється у зв`язку з виникненням форс-мажорних обставин, перебіг строку розрахунків, установленого згідно з частиною першою цієї статті, та нарахування пені відповідно до частини п`ятої цієї статті зупиняється на весь період дії форс-мажорних обставин та поновлюється з дня, наступного за днем закінчення дії таких обставин.
Підтвердженням виникнення та закінчення дії форс-мажорних обставин є відповідна довідка уповноваженої організації (органу) країни розташування сторони зовнішньоекономічного договору (контракту) або третьої країни відповідно до умов цього договору (контракту).
В свою чергу невиконання KRONA CENTER TRADE SR.О. сталося внаслідок форс- мажорних обставин, що підтверджується заявою від 16 червня 2025 року вих.№65С/5000/2025, виданою Торгово-промисловою палатою Чеської Республіки. А саме: згідно перекладу затримка з виконанням Договору зі сторони Постачальника відбулася з причин, пов`язаних із дією обставин непереборної сили. Наслідки дії обставин непереборної сили, які впливали на здатність Постачальника виконувати умови Договору, мали місце в період з березня 2022 року по червень 2023 року.
Окрім цього, позивачем було надано як ГУ ДПС, так і ДПС України копії документів, що підтверджують, в тому числі, поставку Товар на умовах FOB в морський порт м. Одеса. Однак станом на період березень - червень 2023 року морський порт м.Одеса не працював внаслідок військової агресії російської федерації. Даний факт не знайшов будь-якого відображення в Акті перевірки.
Проте, суд зазначає, що факти та наслідки військової агресії на території України, починаючи з 24.02.2022 року, які тривають і на час розгляду спору, є загальновідомими, а тому не потребують доказуванню відповідно до ст.78 КАС України.
Аргументи відповідача щодо триваючого воєнного стану (збройного конфлікту) на території України на момент підписання специфікацій від 06.03.2022 № 2, № 3 до зовнішньоекономічного контракту від 20.09.2021 № 2009/1, не підлягають врахуванню при вирішенні спору.
Позиція відповідача на необхідність підтвердження форс-мажорної обставини сертифікатом Торгово-промислової палати України чи уповноваженої нею регіональної Торгово-промислової палати, оскільки така обставина виникла на території України є безпідставною, не підтвердженою нормами діючого законодавства, а тому не підлягає врахуванню.
Суд не залишає поза увагою посилання відповідача на позицію Верховного Суду, викладену у перелічених постановах, але зауважує, що вона стосується не однорідних правовідносин.
Також, при розгляді спору підлягає врахуванню аргумент позивача щодо отримання оспорюваного податкового повідомлення-рішення 04.07.2025 року, а письмова відповідь ГУ ДПС від 23.06.2025 р. отримана 16.07.2025 року разом із відповіддю на адвокатський запит.
Враховуючи обставини, що мають місце у даній справі, суд вважає, що податковим органом не було доведено наявність підстав для нарахування позивачу пені за порушення строку розрахунку у сфері зовнішньоекономічної діяльності, з огляду на що податкове повідомлення-рішення є протиправним та підлягає скасуванню.
Враховуючи задоволення адміністративного позову, в порядку ст.139 Кодексу адміністративного судочинства України, суд приходить до висновку про наявність підстав для присудження на користь позивача судових витрат, а саме: судового збору у розмірі 30'280 грн. 00коп.
Керуючись ст.ст.90, 139, 241-246, 250, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,
Адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю «Крона імпульс» до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення задовольнити.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст рішення суду складений 27 березня 2026 року.

Суддя Г. В. Луговська