Справа № 460/27538/23
Суддя: О.М. Дудар
Дата ухвалення: 2026-05-06 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІВНЕНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

за результатами вирішення заяви про відвід

06 травня 2026 року Р і в н е№460/27538/23

Рівненський окружний адміністративний суд у складі судді О.М. Дудар, розглянувши в письмовому провадженні заяву відповідача про відвід судді в адміністративній справі за позовом

ОСОБА_1
доКваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Рівненської області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача Вища кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури,
про визнання протиправними та скасування рішень,
В С Т А Н О В И В:

У провадженні Рівненського окружного адміністративного суду у складі судді Дудар О.М. перебуває справа №460/27538/23 за позовом ОСОБА_1 (далі - ОСОБА_1 , позивач) до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Рівненської області (далі - КДКА Рівненської області, відповідач), третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача Вища кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури (далі - ВКДКА, третя особа), про визнання протиправними та скасування рішень.

Справа розглядається за правилами загального позовного провадження, підготовче засідання призначено на 08.05.2026 об 11.00год.

06.05.2026 від КДКА Рівненської області надійшла заява про відвід судді, у якій відповідач просить відвести суддю Дудар О.М. від розгляду адміністративної справи №460/27538/23.

Заява обґрунтована тим, що існують обставини, які викликають сумнів в неупередженості та об`єктивності судді. Зокрема, судом допущено до участі у справі представника позивача Карповича А.П., який не має статусу адвоката та не є законним представником, а відтак відсутні підстави для здійснення ним представництва у справі, що розглядається за правилами загального позовного провадження. Такі дії суду свідчать про неправильне та вибіркове застосування норм процесуального права, що створює враження надання переваги одній зі сторін спору та об`єктивно викликає сумнів у неупередженості та об`єктивності судді. Відповідач вказує, що про підставу відводу стало відомо 05.05.2026 після винесення судом ухвали про задоволення заяви представника позивача про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції.

Відповідно до ч.3 ст.40 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України), питання про відвід судді вирішується судом, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість.

Згідно з ч.4 ст.40 КАС України, якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 31 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.

Якщо заява про відвід судді надійшла до суду пізніше ніж за три робочі дні до наступного засідання, така заява не підлягає передачі на розгляд іншому судді, а питання про відвід судді вирішується судом, що розглядає справу.

У силу приписів ч.1 ст.40 КАС України, питання про відвід вирішується невідкладно. Відвід, який надійшов поза межами судового засідання, розглядається судом у порядку письмового провадження.

Керуючись наведеними нормами та враховуючи факт подання заяви про відвід судді пізніше ніж за три робочі дні до наступного засідання, суд вирішує цю заяву невідкладно, у письмовому провадженні, складом, що розглядає справу.

Оцінюючи наведені підстави для відводу судді, суд зазначає таке.

Підстави для відводу судді визначені нормами статей 36 та 37 КАС України.

Відповідно до п.4 ч.1 ст.36 КАС України, суддя не може брати участі в розгляді адміністративної справи і підлягає відводу (самовідводу) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді.

За приписами п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод (далі Конвенція), кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Європейський Суд з прав людини (далі ЄСПЛ) у своїй практиці виділяє такі критерії оцінки неупередженості:

1) суб`єктивний беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі;

2) об`єктивний визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності.

Не дивлячись на те, що безсторонність зазвичай означає відсутність упередження чи схильності, її відсутність чи, навпаки, наявність може бути перевірена різними способами відповідно до п.1 ст.6 Конвенції. У цьому контексті можна провести розмежування між суб`єктивним підходом, що відображає особисті переконання конкретного судді з конкретної справи, і об`єктивним підходом, який визначає, чи були достатні гарантії, щоб виключити будь-який сумнів з цього приводу (рішення ЄСПЛ у справах "П`єрсак проти Бельгії" (Piersack v. Belgium), "Кіпріану проти Кіпру" (Kyprianou v. Cyprus)).

Щодо суб`єктивного тесту, то він полягає у з`ясуванні особистих переконань конкретного судді у певній справі. Проте презюмується особиста неупередженість. Щодо об`єктивного тесту, то необхідно визначити, поза межами особистої поведінки суддів, чи немає підтверджених фактів, які могли б спричинити сумніви щодо неупередженості суддів. При вирішенні питання про те, чи існують обґрунтовані причини вважати, що цих вимог не було дотримано, точка зору сторони є важливою, але не є вирішальною. Вирішальним є те, чи таке побоювання може бути об`єктивно виправданим (рішення ЄСПЛ у справі "Клейн та інші проти Нідерландів" (Kleyn and Others v. the Netherlands)).

Оскільки доказів протилежного не надано, то за суб`єктивним критерієм особиста безсторонність судді презюмується.

Щодо об`єктивного критерію, то побоювання відповідача, що суддя є небезсторонньою не можна вважати об`єктивно обґрунтованими, оскільки за своєю суттю вони є гіпотетичними і не підтверджуються такими фактами, які могли б викликати сумніви щодо неупередженості судді.

Єдиною підставою для відводу, про яку зазначає відповідач, є допуск судом до участі у справі Карповича А.П., який не є ні адвокатом, ні законним представником, а тому не може представляти інтереси позивача у справі, що розглядається за правилами загального провадження.

Суд вважає такі твердження відповідача хибними, з огляду на таке.

Ухвалою суду від 03.04.2026 справу №460/27538/23 прийнято до розгляду, вирішено здійснювати розгляд справи за правилами спрощеного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

Ухвалою від 08.04.2026 суд, задовольнивши заяву позивача, перейшов до розгляду справи за правилами загального позовного провадження.

04.05.2026 від представника позивача Карповича А.П. у підсистемі "Електронний суд" надійшла заява про участь позивача та представника позивача у судовому засіданні в режимі відеоконференції.

До зазначеної заяви долучено довіреність від 02.08.2024, якою Криворучко Лариса Сергіївна уповноважує Карповича Андрія Петровича представляти її інтереси в судах України (в тому числі в апеляційній та касаційній інстанціях) з усіма правами, які надано законом стороні у справі, в тому числі з правом підписувати, подавати, доповнювати позовні заяви та інші передбачені законом процесуальні документи, а також пред`являти виконавчі документи, видані у формі електронного документа, на примусове виконання до органів державної виконавчої служби (приватних виконавців). Довіреність видана без права передоручення іншим особам. Довіреність дійсна до моменту її скасування.

Ухвалою суду від 05.05.2026 задоволено заяву представника позивача про участь представника та позивача в судових засіданнях у режимі відеоконференції, оскільки сумнівів у праві Карповича А.П. представляти інтереси ОСОБА_1 у суду не виникло.

Так, осіб, які можуть бути представниками, визначено ст.57 КАС України.

Відповідно до ч.1 ст.57 КАС України, представником у суді може бути адвокат або законний представник.

Згідно з ч.2 ст.57 КАС України, у справах незначної складності та в інших випадках, визначених цим Кодексом, представником може бути фізична особа, яка відповідно до частини другої статті 43 цього Кодексу має адміністративну процесуальну дієздатність.

Відповідно до п.20 ч.1 ст.4 КАС України, адміністративна справа незначної складності (малозначна справа) - адміністративна справа, у якій характер спірних правовідносин, предмет доказування та склад учасників тощо не вимагають проведення підготовчого провадження та (або) судового засідання для повного та всебічного встановлення її обставин.

Постановляючи ухвалу від 03.04.2026 та вирішивши здійснювати розгляд справи за правилами спрощеного провадження без повідомлення (виклику) сторін, суд визначив цю справу як справу незначної складності.

Відповідно до ч.1 ст.12 КАС України, адміністративне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку позовного провадження (загального або спрощеного).

Згідно з ч.2 ст.12 КАС України, спрощене позовне провадження призначене для розгляду справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.

Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні (ч.3 ст.12 КАС України).

Перелік категорій справ, які розглядаються виключно за правилами загального позовного провадження, наведено у ч.4 ст.12 КАС України.

Перелік категорій справ, щодо розгляду яких за правилами спрощеного позовного провадження встановлено заборону, визначено ч.4 ст.257 КАС України.

Відповідно до ч.1 ст.257 КАС України, за правилами спрощеного позовного провадження розглядаються справи незначної складності

За правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті (ч.2 ст.257 КАС України).

За приписами ч.3 ст.257 КАС України, при вирішенні питання про розгляд справи за правилами спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: значення справи для сторін; обраний позивачем спосіб захисту; категорію та складність справи; обсяг та характер доказів у справі; кількість сторін та інших учасників справи; чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Проаналізувавши норми ст.ст.12 та 257 КАС України, суд дійшов висновку про те, що у процесуальному Законі відсутня пряма заборона на розгляд у загальному провадженні справ незначної складності. Відповідно, у загальному провадженні може розглядатися справа, яка формально є незначної складності, проте потребує детальнішого розгляду та проведення підготовчого засідання.

Саме такими висновками керувався суд, перейшовши до розгляду цієї справи, яка формально є малозначною, у загальному провадженні.

Таким чином, враховуючи положення ч.2 ст.57 КАС України та надану позивачем довіреність, Карпович А.П. правомірно допущений судом до участі у справі як представник Криворучко Л.С.

Отже, обставина, на яку відповідач посилається як на підставу для відводу, не може об`єктивно вказувати на можливу упередженість судді.

У сукупності викладеного, суд дійшов висновку про необґрунтованість заявленого відводу, а тому заява задоволенню не підлягає.

Керуючись статтями 36, 39, 40, 241, 248, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,

У Х В А Л И В:

У задоволенні заяви Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Рівненської області про відвід судді Дудар О.М. відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Ухвала окремо не оскаржується. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя О.М. Дудар