Справа № 640/12544/20
Суддя: Воловик Сергій Володимирович
Дата ухвалення: 2026-05-05 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 травня 2026 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі судді-доповідача Воловика С.В., суддів Василенка Я.М., Мєзєнцева Є.І., розглянувши у письмовому провадженні в приміщенні суду в місті Києві апеляційну скаргу товариства з обмеженою відповідальністю «Торговий дім «Аванта» на рішення Запорізького окружного адміністративного суду від 13.06.2025 по справі № 640/12544/20 за позовом товариства з обмеженою відповідальністю «Торговий дім «Аванта» до Головного управління ДПС у м. Києві про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення,

В С Т А Н О В И В:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Торговий дім «Аванта» (далі - апелянт, позивач, ТОВ «ТД «Аванта») звернулося з позовною заявою до Головного управління ДПС у м. Києві (далі - відповідач, ГУ ДПС у м. Києві), у якій, з урахуванням зміни предмету позову, просило суд визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення № 060832411 від 16.06.2020.

Рішенням Запорізького окружного адміністративного суду від 13.06.2025 у задоволенні позовної заяви відмовлено з тих підстав, що камеральна перевірка була проведена податковим органом із дотриманням встановленої процедури і встановлений перевіркою факт порушення строку сплати податкового зобов`язання з податку на додану вартість не більше ніж на 30 календарних днів підтверджено належними та достатніми доказами.

Не погоджуючись з указаним рішенням, ТОВ «ТД «Аванта» звернулося з апеляційною скаргою, у якій вказує на неправильне застосування судом першої інстанції норм матеріального права, у зв`язку з чим просить апеляційний суд скасувати рішення Запорізького окружного адміністративного суду від 13.06.2025 та ухвалити нове рішення, яким позовні вимоги задовольнити, оскаржуване податкове повідомлення-рішення визнати протиправним та скасувати.

Обґрунтовуючи апеляційну скаргу, позивач зазначає, що камеральна перевірка є одним з видів податкових перевірок, визначених пунктом 75.1 статті 75 ПК України, та за своєю правовою сутністю є формою поточного документального контролю за дотриманням платником вимог податкового законодавства на підставі декларацій та інших документів податкової звітності, одержаних від платника. Тобто перевірка будь-яких інших відомостей чинним законодавством не передбачена, камеральною перевіркою не охоплюється, що свідчить про неправильне застосування судом першої інстанції приписів статей 75, 76 ПК України.

Також ТОВ «ТД «Аванта» зауважило на тому, що на підставі наказу № 1559 від 26.04.2019 податковим органом проводилася планова виїзна документальна перевірка з питань дотримання вимог податкового законодавства за період із 01.04.2017 по 31.03.2019, за результатами якої, згідно з актом № 15312/14-01/35495114 від 24.07.2019, порушень строків сплати податкових зобов`язань з податку на додану вартість встановлено не було.

Отже, апелянт вважає, що оскільки податковим органом проводилася планова документальна перевірка, яка охоплювала період нарахованих за результатами камеральної перевірки штрафних санкцій, правові підстави для проведення такої камеральної перевірки були відсутні.

Крім того, позивач звернув увагу на те, що, з огляду на висновки Верховного Суду, викладені у постанові від 18.04.2019 у справі № 805/329/17-а, виявлення ГУ ДПС у м. Києві під час проведення камеральної перевірки порушення строків сплати податкових зобов`язань з податку на додану вартість не доводить склад податкового правопорушення, яке за своєю суттю може бути встановлене лише на підставі дослідження первинних документів податкового та бухгалтерського обліку під час проведення документальної перевірки.

Ухвалою апеляційного суду від 08.07.2025 відкрито апеляційне провадження, встановлено строк для подання відзиву, витребувано справу із Запорізького окружного адміністративного суду.

Не погоджуючись з апеляційною скаргою, ГУ ДПС у м. Києві у відзиві зазначило, що за результатами камеральної перевірки, проведеної відповідно до порядку, встановленого статтею 76 Податкового кодексу України, було встановлено несвоєчасну сплату ТОВ «ТД «Аванта» самостійно визначеного податкового зобов`язання по податку на додану вартість на строк до 30 календарних днів, у зв`язку з чим на підставі пункту 126.1 статті 126 Податкового кодексу України застосовано штраф у розмірі 10%.

На переконання відповідача, оскільки позивачем не надано жодного доказу на спростування висновків щодо порушення граничних строків сплати податку на додану вартість, так само як і не надано доказів своєчасної сплати самостійно визначеного податкового зобов`язання, апеляційна скарга є необґрунтованою та такою, що не підлягає задоволенню.

Ухвалою суду від 05.08.2025 розгляд апеляційної скарги ТОВ «ТД «Аванта» вирішено проводити в порядку письмового провадження, без повідомлення учасників справи.

Заслухавши суддю-доповідача, дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини та об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для вирішення апеляційної скарги в їх сукупності, колегія суддів встановила наступне.

На підставі пп. 20.1.4 п. 20.1 та п.75.1 ст. 75 Податкового кодексу України, посадовими особами ГУ ДПС у м. Києві проведено камеральну перевірку дотримання вимог податкового законодавства в частині несвоєчасної сплати податку на додану вартість, за результатами якої, згідно з актом №8076/26-15-04-11-13 від 28.02.2020, податковий орган дійшов висновку про порушення ТОВ "ТД "АВАНТА" вимог п. 50.1 ст. 50, п. 57.1, 57.3 ст. 57 ПК України, а саме: порушення граничних строків сплати узгодженої суми грошового зобов`язання по ПДВ:

- по ППР від 06.03.2018 № 23061207 у розмірі 979,68 грн. з граничним терміном сплати 29.03.2018, фактично сплачено 30.03.2018;

- по ППР від 16.04.2018 №33651207 у розмірі 217 451,02 грн. з граничним терміном сплати 05.05.2018, фактично сплачено 21.05.2018;

- по ППР від 21.06.2018 №62961207 у розмірі 311638,19 грн. з граничним терміном сплати 02.07.2018, фактично сплачено 23.07.2018;

- по ППР від 06.07.2018 №69781207 у розмірі 287,00 грн. з граничним терміном сплати 19.07.2018, фактично сплачено 23.07.2018;

- по податковій декларації з ПДВ за червень 2018 року (реєстраційний № від 19.07.2018) у сумі 207 019,00 грн. з граничним терміном сплати 30.07.2018, фактично сплачено 06.08.2018, 13.08.2018, 20.08.2018, 27.08.2018;

- по уточнюючій податковій декларації з ПДВ за лютий 2018 року (реєстраційний № від 09.08.2018) у сумі 74,00 грн. з граничним терміном сплати 09.08.2018, фактично сплачено 27.08.2018;

- по уточнюючій податковій декларації з ПДВ за листопад 2017 року (реєстраційний № від 15.08.2018) у сумі 6 076,00 грн. з граничним терміном сплати 15.08.2018, фактично сплачено 27.08.2018;

- по податковій декларації з ПДВ за жовтень 2018 року (реєстраційний № від 20.11.2018) у сумі 1840979,30 грн. з граничним терміном сплати 30.11.2018, фактично сплачено 14.12.2018, 27.12.2018 та 08.01.2019;

- по податковій декларації з ПДВ за липень 2018 року (реєстраційний № від 20.08.2018) у сумі 829 833,00 грн. з граничним терміном сплати 30.08.2018, фактично сплачено 25.09.2018;

- по податковій декларації з ПДВ за серпень 2018 року (реєстраційний № від 20.09.2018) у сумі 208 832,00 грн. з граничним терміном сплати 30.09.2018, фактично сплачено 17.10.2018;

- по уточнюючій податковій декларації з ПДВ за серпень 2018 року (реєстраційний № від 12.10.2018) у сумі 1 410,00 грн. з граничним терміном сплати 12.10.2018, фактично сплачено 17.10.2018.

Вказаний акт перевірки 02.03.2020 засобами поштового зв`язку направлено на адресу позивача, однак лист було повернуто до податкового органу.

На підставі висновків акту камеральної перевірки, 11.03.2020 ГУ ДПС у м. Києві прийнято податкове повідомлення-рішення від № про застосування штрафу в розмірі 10% несвоєчасно погашеної суми податкового боргу, що склало 36 012,95 грн.

Не погоджуючись з податковим повідомленням-рішенням, ТОВ «ТД «Аванта» оскаржило його в адміністративному порядку і, за результатами розгляду скарги, рішенням ДПС України № 17071/6/99-00-08-05-05-06 від 26.05.2020, податкове повідомлення-рішення № від 11.03.2020 у частині подання уточнюючого розрахунку на зменшення податкових зобов`язань у розмірі 1 085,30 грн було скасовано, в іншій частині залишено без змін.

У зв`язку з цим, 16.06.2020 ГУ ДПС у м. Києві прийнято податкове повідомлення-рішення № 060832411 про застосування штрафу у розмірі 10% несвоєчасно погашеної суми податкового боргу, що склало 34 927,65 грн.

Перевіривши правильність застосування судом першої інстанції норм матеріального права й дотримання норм процесуального права, повноту встановлення фактичних обставин справи та їх правову оцінку в межах доводів та вимог апеляційної скарги, колегія суддів зазначає, що на виконання частини 2 статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Наведена норма означає, що суб`єкт владних повноважень зобов`язаний діяти лише на виконання закону, за умов і обставин, визначених ним, вчиняти дії, не виходячи за межі прав та обов`язків, дотримуватися встановленої законом процедури, обирати лише встановлені законодавством України способи правомірної поведінки під час реалізації своїх владних повноважень.

Частиною 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що у справах про оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони:

1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України;

2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано;

3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії);

4) безсторонньо (неупереджено);

5) добросовісно;

6) розсудливо;

7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації;

8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія);

9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення;

10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, регулюються Податковим кодексом України. Зокрема, цим Кодексом визначається вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, порядок їх адміністрування, платники податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенція контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час адміністрування податків та зборів, а також відповідальність за порушення податкового законодавства.

Згідно зі статтею 62 ПК України одним із способів здійснення податкового контролю є перевірки та звірки відповідно до вимог цього Кодексу, а також перевірки щодо дотримання законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, у порядку, встановленому законами України, що регулюють відповідну сферу правовідносин.

Статтею 75 ПК України встановлено, що контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.

Камеральні та документальні перевірки проводяться контролюючими органами в межах їх повноважень виключно у випадках та у порядку, встановлених цим Кодексом, а фактичні перевірки - цим Кодексом та іншими законами України, контроль за дотриманням яких покладено на контролюючі органи.

Камеральною вважається перевірка, яка проводиться у приміщенні контролюючого органу виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків та даних системи електронного адміністрування податку на додану вартість (даних центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, даних Єдиного реєстру податкових накладних та даних митних декларацій), а також даних Єдиного реєстру акцизних накладних та даних системи електронного адміністрування реалізації пального та спирту етилового, даних СОД РРО.

Предметом камеральної перевірки також може бути своєчасність подання податкових декларацій (розрахунків) та/або своєчасність реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних, акцизних накладних та/або розрахунків коригування до акцизних накладних у Єдиному реєстрі акцизних накладних, виправлення помилок у податкових накладних та/або своєчасність сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобов`язання виключно на підставі даних, що зберігаються (опрацьовуються) у відповідних інформаційних базах.

Колегія суддів зазначає, що у зв`язку з набранням чинності з 01.01.2017 змін до ПК України (Закон України "Про внесення змін до Податкового кодексу України щодо покращення інвестиційного клімату в Україні" від 21.12.2016 року №1797-VІІІ), зокрема, до статті 75 ПК України були внесені зміни, за якими предметом камеральної перевірки може бути своєчасність сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобов`язання виключно на підставі даних, що зберігаються (опрацьовуються) у відповідних інформаційних базах.

Отже, питання своєчасності сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобов`язання є предметом камеральної перевірки, яка проводиться виключно на підставі даних, що зберігаються (опрацьовуються) у відповідних інформаційних базах податкового органу.

Відповідно до підпункту 76.1 статті 76 ПК України, камеральна перевірка проводиться посадовими особами контролюючого органу без будь-якого спеціального рішення керівника (його заступника або уповноваженої особи) такого органу або направлення на її проведення. Камеральній перевірці підлягає вся податкова звітність суцільним порядком. Згода платника податків на перевірку та його присутність під час проведення камеральної перевірки не обов`язкова.

Камеральна перевірка податкової декларації або уточнюючого розрахунку може бути проведена лише протягом 30 календарних днів, що настають за останнім днем граничного строку їх подання, а якщо такі документи були надані пізніше, - за днем їх фактичного подання.

Камеральна перевірка з інших питань проводиться з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 цього Кодексу. (пункт 76.3. статті 76 ПК України)

На виконання п. 86.2 ст. 86 ПК України за результатами камеральної перевірки у разі встановлення порушень складається акт у двох примірниках, який підписується посадовими особами податкового органу, які проводили перевірку, і після реєстрації у контролюючому органі вручається або надсилається для підписання протягом трьох робочих днів платнику податків у порядку, визначеному статтею 42 цього Кодексу.

Документи вважаються належним чином врученими, якщо вони надіслані у порядку, визначеному пунктом 42.4 цієї статті, надіслані за адресою (місцезнаходженням, податковою адресою) платника податків рекомендованим листом з повідомленням про вручення або особисто вручені платнику податків (його представнику) (пункт 42.2 статті 42 ПК України).

Пунктом 86.7 статті 86 ПК України передбачено, що у разі незгоди платника податків або його представників з висновками перевірки чи фактами і даними, викладеними в акті (довідці) перевірки (крім документальної позапланової перевірки, проведеної у порядку, встановленому підпунктом 78.1.5 пункту 78.1 статті 78 цього Кодексу), вони мають право подати свої заперечення та додаткові документи і пояснення, зокрема, але не виключно, документи, що підтверджують відсутність вини, наявність пом`якшуючих обставин або обставин, що звільняють від фінансової відповідальності відповідно до цього Кодексу, до контролюючого органу, який проводив перевірку платника податків, протягом 10 робочих днів з дня, наступного за днем отримання акта (довідки).

Такі заперечення, додаткові документи і пояснення є невід`ємною частиною матеріалів перевірки.

Відповідно до абзацу другого підпункту 86.7.1 пункту 86.7 статті 86 ПК України розгляд матеріалів перевірки здійснюється комісією з питань розгляду заперечень контролюючого органу протягом 10 робочих днів, що настають за днем отримання заперечень до акта перевірки та/або додаткових документів і пояснень відповідно до цього пункту (днем завершення перевірки, проведеної у зв`язку з необхідністю з`ясування обставин, що не були досліджені під час перевірки та зазначені у запереченнях, додаткових документах та поясненнях), та платнику податків надсилається відповідь у порядку, визначеному статтею 42 цього Кодексу.

Підпунктом 86.7.2 пункту 86.7 статті 86 ПК України встановлено, що платник податків має право брати участь у розгляді матеріалів перевірки особисто або через свого представника, у тому числі в режимі відеоконференції, про що зазначає у поданих запереченнях. Безпосередньо під час розгляду матеріалів перевірки платник податків має право надавати письмові (крім випадків розгляду матеріалів перевірки у режимі відеоконференції) та/або усні пояснення з приводу предмета розгляду.

Згідно з абзацом першим пункту 86.8 статті 86 ПК України податкове повідомлення-рішення приймається в порядку, передбаченому статтею 58 цього Кодексу, керівником (його заступником або уповноваженою особою) контролюючого органу протягом п`ятнадцяти робочих днів з дня, наступного за днем вручення платнику податків, його представнику або особі, яка здійснювала розрахункові операції, акта перевірки, та надсилається (вручається) платнику податків у порядку, визначеному статтею 42 цього Кодексу.

За наявності заперечень посадових осіб платника податків до акта перевірки та додаткових документів і пояснень, зокрема документів, що підтверджують відсутність вини, наявність пом`якшуючих обставин або обставин, що звільняють від фінансової відповідальності відповідно до цього Кодексу, поданих у порядку, встановленому цією статтею, податкове повідомлення-рішення приймається в порядку та строки, визначені пунктом 86.7 цієї статті.

Таким чином, платник податків, який отримав акт камеральної перевірки, має право протягом 10 робочих днів з дня отримання вказаного акта подати контролюючому органу свої заперечення та додаткові документи і пояснення. Водночас контролюючий орган здійснює розгляд протягом 10 робочих днів з дня отримання заперечень до акта розглядає їх і приймає при наявності відповідних правових підстав податкове повідомлення-рішення.

Як встановлено судом першої інстанції та підтверджено під час розгляду справи в суді апеляційної інстанції, акт камеральної перевірки № 8076/26-15-04-11-13 від 28.02.2020 направлявся позивачу за адресою місцезнаходження рекомендованим листом з повідомленням про вручення, втім цей лист було повернуто відправнику у зв`язку з відсутністю адресата за місцезнаходженням.

За таких обставин, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про дотримання ГУ ДПС у м. Києві процедури проведення камеральної перевірки та відсутність порушень, які могли б слугувати підставою для скасування оскаружваного податкового повідомлення рішення.

З приводу суті встановлених камеральною перевіркою порушень колегія суддів зазначає, що відповідно до статті 37 ПК України виконанням податкового обов`язку визнається сплата в повному обсязі платником відповідних сум податкових зобов`язань у встановлений податковим законодавством строк.

Згідно з пп. 14.1.152 п. 14.1 ст. 14 ПК України погашенням податкового боргу є зменшення абсолютного значення суми такого боргу, підтверджене відповідним документом.

Підпунктом 14.1.175 пункту 14.1 статті 14 ПК України встановлено, що податковим боргом є сума узгодженого грошового зобов`язання, не сплаченого платником податків у встановлений Кодексом строк, та непогашеної пені, нарахованої у порядку, визначеному Кодексом.

На виконання підпункту 16.1.4 пункту 16.1 статті 16 ПК України платник податків зобов`язаний сплачувати податки та збори в строки та у розмірах, встановлених Кодексом та законами з питань митної справи.

Пунктом 54.1 статті 54 ПК України передбачено, що платник податків самостійно обчислює суму податкового та/або грошового зобов`язання та/або пені, яку зазначає у податковій (митній) декларації або уточнюючому розрахунку, що подається контролюючому органу у строки, встановлені Кодексом. Така сума грошового зобов`язання та/або пені вважається узгодженою.

Відповідно до п. 57.1 ст. 57 ПК України платник податків зобов`язаний самостійно сплатити суму податкового зобов`язання, зазначену у поданій ним податковій декларації, протягом 10 календарних днів, що настають за останнім днем відповідного граничного строку, передбаченого Кодексом для подання податкової декларації, крім випадків, встановлених Кодексом.

У разі визначення грошового зобов`язання контролюючим органом за підставами, зазначеними у п. п. 54.3.1 - 54.3.6 п. 54.3 ст. 54 ПК України, платник податків зобов`язаний сплатити нараховану суму грошового зобов`язання протягом 10 робочих днів, що настають за днем отримання податкового повідомлення-рішення, крім випадків, коли протягом такого строку такий платник податків розпочинає процедуру оскарження рішення контролюючого органу. (п. 57.3 ст. 57 ПК України)

У разі оскарження рішення контролюючого органу про нараховану суму грошового зобов`язання платник податків зобов`язаний самостійно погасити узгоджену суму, а також пеню та штрафні санкції за їх наявності протягом 10 робочих днів, наступних за днем такого узгодження.

Згідно з п. 126.1 ст. 126 ПК України у разі якщо платник податків не сплачує узгоджену суму грошового зобов`язання (крім випадків, передбачених пунктом 126.2 цієї статті) протягом строків, визначених цим Кодексом, такий платник податків притягується до відповідальності у вигляді штрафу у таких розмірах:

при затримці до 30 календарних днів включно, наступних за останнім днем строку сплати суми грошового зобов`язання, - у розмірі 10 відсотків погашеної суми податкового боргу;

при затримці більше 30 календарних днів, наступних за останнім днем строку сплати суми грошового зобов`язання, - у розмірі 20 відсотків погашеної суми податкового боргу.

Як встановлено судом першої інстанції та підтверджено під час апеляційного розгляду, ТОВ «ТД «Аванта» своєчасно не сплатило узгоджені податкові зобов`язання по податку на додану вартість, визначені податковими повідомленнями-рішеннями № 23061207 від 06.03.2018, № 33651207 від 16.04.2018, № 62961207 від 21.06.2018, № 69781207 від 06.07.2018 та податковою декларацією з ПДВ за червень 2018 року, уточнюючою податковою декларацією з ПДВ за лютий 2018 року, уточнюючою податковою декларацією з ПДВ за листопад 2017 року, податковою декларацією з ПДВ за жовтень 2018 року, податковою декларацією з ПДВ за липень 2018 року, податковою декларацією з ПДВ за серпень 2018 року та уточнюючою податковою декларацією з ПДВ за серпень 2018 року, допустивши порушення строків сплати від 1 до 28 календарних днів.

За таких обставин, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про правомірність застосування відповідачем штрафу, передбаченого пунктом 126.1 статті 126 ПК України, відповідність оскаржуваного податкового повідомлення-рішення критеріям, встановленим частиною другою статті 2 КАС України та, як наслідок, про відсутність підстав для задоволення позовних вимог про його скасування.

При цьому, посилання апелянта на не встановлення порушень строків сплати податкових зобов`язань проведеною плановою виїзною документальною перевіркою, яка охоплювала період нарахованих штрафних санкцій за результатами камеральної перевірки, на переконання колегії суддів, вказаних висновків не спростовують, позаяк під час документальної перевірки дослідженню підлягає правомірність формування податкових зобов`язань платником через аналіз його господарської діяльності та первинних документів, а предметом камеральної перевірки є перевірка своєчасності подання податкової звітності, сплати податкових зобов`язань та відповідності показників податкової звітності формальним критеріям правильності та узгодженості на підставі наявних у контролюючого органу даних.

Також колегія суддів не приймає до уваги і посилання позивача на висновки Верховного Суду, викладені у постанові від 18.04.2019 у справі № 805/329/17-а, оскільки обставини цієї справи не є релевантними обставинам справи що розглядається.

Частинами першою - третьою статті 242 КАС України встановлено, що рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Згідно зі статтею 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Таким чином, враховуючи вищевикладене, колегія суддів дійшла висновку про те, що суд першої інстанції правильно встановив фактичні обставини справи, всебічно і повно дослідив наявні докази, надав їм належну оцінку, правильно застосував норми матеріального права та дотримався норм процесуального права при ухваленні оскаржуваного рішення, що свідчить про необґрунтованість апеляційної скарги та відсутність підстав для її задоволення.

Керуючись статтями 308, 315, 316, 321, 325, 328, 329 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу товариства з обмеженою відповідальністю «Торговий дім «Аванта» на рішення Запорізького окружного адміністративного суду від 13.06.2025 по справі № 640/12544/20 за позовом товариства з обмеженою відповідальністю «Торговий дім «Аванта» до Головного управління ДПС у м. Києві про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення - залишити без задоволення.

Рішення Запорізького окружного адміністративного суду від 13.06.2025 по справі № 640/12544/20 - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її ухвалення та може бути оскаржена в порядку, передбаченому статтями 328-329 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя-доповідач С.В. Воловик

Судді Я.М. Василенко

Є.І. Мєзєнцев