Справа № 320/46942/25
Суддя: Парненко В.С.
Дата ухвалення: 2026-05-06 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

06 травня 2026 року м. Київ справа №320/46942/25

Київський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Парненко В.С., розглянувши в порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовною заявою Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві до ТОВ «ЛАЙТФРЕН», ТОВ «ЛОФТ БІЛДІНГ» про застосування заходів реагування,

в с т а н о в и в:

Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві (надалі - позивач) звернулося до Київського окружного адміністративного суду з позовом до ТОВ «ЛАЙТФРЕН», (надалі відповідач 1), ТОВ «ЛОФТ БІЛДІНГ» (надалі відповідач 2), в якому просить суд:

- застосувати заходи реагування до ТОВ «ЛОФТ БІЛДІНГ» (код згідно з ЄДРПОУ -41115916) та ТОВ «ЛАЙТФРЕН» (код згідно з ЄДРПОУ - 34044721) у вигляді повного зупинення експлуатації будівлі хостелу ТОВ «ЛОФТ БІЛДІНГ», за адресою: м. Київ, Дарницький район, вул. Бориспільська, 9, корпус 54, шляхом зобов`язання суб`єкта господарювання знеструмити будівлю хостелу та накласти печатки на вхідні двері, до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки. окрім виконання робіт, пов`язаних з їх усуненням.

В якості підстави позову зазначено, що застосування судом заходів реагування до об`єкту, де повторно за схожих обставин і з тих самих причин сталась пожежа, спонукатиме відповідачів усувати виявлені та зафіксовані у Висновку від 07.08.2025 порушення вимог законодавства у сфері пожежної безпеки. Головне управління наголошує, що подальша експлуатація п`ятиповерхової будівлі хостелу, за адресою: м. Київ, Дарницький район, вул. Бориспільська, 9, корпус 54, з численними порушеннями вимог законодавства у сфері пожежної безпеки, які були виявленні під час огляду об`єкта та розслідування причин та обставин пожежі, становить як загрозу виникнення пожежі, так і перешкоджанню її гасіння та евакуації людей, а тому у Головного управління є підстави для звернення до суду з позовом про застосування судом заходів реагування до повного усунення порушень.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями справу № 320/46942/25 передано на розгляд судді Київського окружного адміністративного суду Парненко В.С.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 24.09.2025 відкрито провадження в адміністративній справі та вирішено розглядати за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін.

У матеріалах справи наявний відзив на позовну заяву, згідно якого відповідач 2 заперечує проти задоволення позовних вимог та просить відмовити у їх задоволенні. На переконання відповідача 2 наявні докази у матеріалах справи, які долучені до позовної заяви, не є достатніми для висновку про наявність підстав застосування заходів реагування.

Відповідачем 1, на виконання статті 162 КАС України, не було надіслано до суду письмового відзиву на адміністративний позов та не було повідомлено про поважність причин ненадання відзиву.

У відповіді на відзив позивач вказує, що відповідачем 2 не доведено усунення порушень норм і правил пожежної безпеки, а тому позовні вимоги підлягають задоволенню.

Відповідно до частини 6 статті 162 КАС України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши усі фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, судом встановлені наступні обставини та відповідні їм правовідносини.

17.06.2025 року за адресою: м. Київ, Дарницький район, вул. Бориспільська, 9, корпус 54, на рівні п`ятого поверху будівлі, виникла пожежа на площі 80 мІ, яка розповсюдилась на припарковані під п`ятиповерховою будівлею хостелу автомобілі, чим було порушено вимоги пункту 1.4 глави 1 розділу ІІІ Правил пожежної безпеки в Україні.

За наслідками пожежі складено акт про пожежу від 18.06.2025 та висновок про причини виникнення пожежі від 11.07.2025. Згідно з Висновком від 11.07.2025 причиною виникнення пожежі було займання горючих матеріалів внаслідок влучання в будівлю на рівні п`ятого поверху (корпусу № 54) БпЛА типу «Shahed». В результаті пожежі загиблих та травмованих не було, але були спричинені значний матеріальні збитки третім особам.

Згідно Акту про пожежу від 22.07.2025 року ГУ ДСНС в м. Києві за адресою: м. Київ, Дарницький район, вул. Бориспільська, 9, корпус 54, на покрівлі п`ятиповерхової будівлі хостелу виникла пожежа 21.07.2025 року у зв`язку із займанням горючих матеріалів в наслідок влучання невідомого БПЛА, загиблих або/та травмованих на пожежі осіб не виявлено.

Власником будівлі відповідно до Витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності від 13.02.2017 № 80246823 (реєстраційний номер об`єкту нерухомості 0) є ТОВ «ЛОФТ БІЛДІНГ».

Господарську діяльність в даній будівлі, згідно з договором оренди № 1, укладеного 01.02.2022 між орендодавцем ТОВ «ЛОФТ БІЛДІНГ» (в особі директора Ткаченко Поліни Євгенівни) та орендарем ТОВ «ЛАЙТФРЕН» (в особі директора - Снісаренка Даніїла Ілліча) здійснює останній.

Відповідно до п. 1.1 договору оренди № 1 визначено, що Орендодавець передає Орендареві за плату на певний строк у користування для здійснення господарської діяльності або іншої незабороненої законами України діяльності нежитлові приміщення, розташовані за адресою: м. Київ, вул. Бориспілська, 9, корпус 54 загальною площею 9216,5 м.кв. (далі -Приміщення).

Відповідно до п. 4.1. договору оренди № 1 строк дії договору оренди становить два роки одинадцять місяців та двадцять дев`ять днів з урахуванням п. 4.2. цього Договору.

Згідно п. 4.2. договору оренди № 1 обчислення строку Договору починається з дати, вказаної в акті приймання-передачі Приміщення.

П. 4.3. договору оренди № 1 визначено, якщо за 30 днів до моменту закінчення Договору ОРЕНДАР або ОРЕНДОДАВЕЦЬ не повідомлять один одного про припинення даного Договору, Договір вважається продовженим на такий самий строк і на тих же умовах.

Доказів припинення договору оренди № 1 матеріали справи не місять.

Пунктом 7.1.2 договору оренди № 1 визначено зобов`язання у дотриманні Орендарем протипожежних правил, пунктами 10.1, 10.4 визначено відповідальність, передбачену нормами чинного законодавства України за їх порушення, зокрема передбачено зобов`язання щодо дотримання в орендованих приміщеннях правил та норм пожежної безпеки працівниками і відвідувачами тощо.

За фактом пожежі, уповноваженою посадовою особою позивача складено також Висновок про причини виникнення пожежі від 07.08.2025 року.

Згідно з Висновком від 07.08.2025 року причиною виникнення пожежі є займання горючих матеріалів на покрівлі п`ятиповерхової будівлі хостелу внаслідок влучання безпілотного літального апарату (БПЛА типу «Shahed»). Площа пожежі орієнтовно 5000 м2.

Відповідно п. 8 Висновку від 07.08.2025 року були виявлені наступні порушення вимог законодавства у сфері пожежної безпеки на об`єкті пожежі:

1) Відсутній договір на технічне обслуговування систем протипожежного захисту та не надано підтверджуючих документів щодо виведення сигналу від контрольно-приймального приладу системи пожежної сигналізації на пульт централізованого пожежного спостереження (порушення пункту 1.1, 1.4 глави 1 розділу V Правил пожежної безпеки в Україні.

2) Будівля не обладнана у повній мірі системами протипожежного захисту відповідно до ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту» (порушення пункту 1.2 глави 1 розділу V ППБУ).

3) Будівля не обладнана системою оповіщення про пожежу, в порушення ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту» (порушення пункту 1.2 глави 1 розділу V ППБУ).

4) Пожежні кран-комплекти не укомплектовані пожежним рукавом однакового з ним діаметра та стволом, кнопкою дистанційного запуску пожежних насосів (порушення підпункту 2 пункту 2.2 глави 2 розділу V ППБУ) (фото № 1).

5) На дверцятах пожежних шафок із зовнішнього боку не вказано літерний індекс «ПК» порядковий номер крана та номер телефону для виклику пожежно-рятувальних підрозділів (порушення підпункту 8 пункту 2.2 глави 2 розділу V ППБУ) (фото №2).

6) 3 будівлі відсутній другий евакуаційний вихід (порушення пункту 2.23 глави 2 розділу III ППБУ).

7) Відсутні плани (схеми) евакуації людей на випадок пожежі (а в разі перебування на об`єкті осіб з інвалідністю, які мають порушення опорно-рухового апарату, зору та слуху, інтелектуальні та психічні порушення, а також інших маломобільних осіб, плани (схема) та розміщуються з урахуванням потреб цих осіб) (порушення пункту 5 розділу II ППБУ).

8) Дерев`яні конструкції мансардного поверху (горища) не оброблені засобами вогнезахисту, які забезпечують. І групу вогнезахисної ефективності, в порушення ДБН В.2.2-9.2018 (порушення пункту 2.5 глави 2 розділу ІШ ППБУ) (фото № 3).

9) Не надано підтверджуючі документи щодо показників пожежної небезпеки для утеплювача та поверхневих шарів конструкції покриття покрівлі (порушення пункту 2.23 Глави 2 розділу II ППБУ).

10) В коридорах недостатньо забезпечених природнім освітленням не передбачено систему димовидалення, в порушення п. 10.1.4 ДБН В.2.2-9.2018 (порушення пункту 1.2 Глави 1 розділу У ППБУ) (фото № 4).

11) Відсутні підтверджуючі документи щодо замірів опору ізоляції і перевірки спрацювання приладів захисту електричних мереж та електроустановок від короткого замикання (порушення пункту 1.21 глави 1 розділу IV ППБУ).

12) Не здійснюється технічне обслуговування і перевірка на працездатність пожежних кран-комплектів, шляхом пуску води з реєстрацією результатів перевірки у спеціальному журналі обліку технічного обслуговування (порушення підпункту 9 пункту 2.2 глави 2 розділу V ППБУ).

13) Будівля не забезпечена первинними засобами пожежогасіння згідно з Правилами експлуатації та типовими нормами належності вогнегасників (порушення пункту 3.6 глави 3 розділу V ППБУ).

14) Допускається розміщення житлових приміщень у цокольному поверсі в порушення п. 6.1.3 ДБН В.2.2-20:2008 (порушення пункту 22 розділу ІІ ППБУ).

15) Відсутній акт проведення прихованих робіт (порушення пункт 1.16 глави 1 розділу IV ППБУ).

16) Допускається стоянка автотранспорту на відстані менше 10 м до будівель, в порушення ДБН Б.2.2-12:2019 (порушення пункту 1.4 глави 1 розділу III ППБУ) (фото № 6).

17) Сходові клітки типу СКІ не забезпечені в повній мірі вікнами, у зовнішніх стінах, площею не менше ніж 1,2 мІ, що відчиняються, в порушення п. 7.3.26 ДБН В.1.1-7:2016 (порушення пункту 22 розділу ІІ та пункту 2.23 глави 2 розділу ІІІ ППБУ) (фото № 7).

18) Вікна сходових кліток типу СКІ не обладнано пристроями для їх відчинення з рівня сходових площадок, маршів в порушення п. 7.3.26 ДБН В.1.1-7:2016 (порушення пункту 22 розділу ІІ ППБУ та пункту 2.23 глави 2 розділу ІІІ ППБУ) (фото № 5).

19) Висота шляхів евакуацій менше нормованої, в порушення вимог ДБН В.1.1-7:2016 (порушення пункту 2.23 глави 2 розділу III ППБУ) (фото № 8).

20) Сходові клітки СКІ, не обладнані дверима з ущільненням у притворах та з пристроями для самозачинення (дверними доводчиками), в порушення вимог ДБН В.2.2-9:2018 (порушення пункту 2.23 глави 2 розділу III ППБУ) (фото № 9).

21) Будівля та приміщення не забезпечені відповідними знаками безпеки, які повинні відповідати ДСТУ EN ISO 7010:2019 «Графічні символи. Кольори та знаки безпеки. Зареєстровані знаки безпеки» (EN ISO 7010:2012; A1:2014; A2:2014; A3:2014; A4:2014; A5:2015; A6:2016; A7:2017, IDT; ISO 7010:2011, Amd 1:2012; Amd 2:2012; Amd 3:2012; Amd 4:2013; Amd 5:2014; Amd 6:2014; Amd 7:2016, IDT) (порушення пункту 8 розділу ІІ ППБУ).

22) Не здійснено захист будівлі та зовнішніх установок від прямих попадань блискавки вторинних її проявів (порушення пункту 1.21 глави 1 розділу IV ППБУ).

23) Вхідні двері в номери не виконані з класом вогнестійкості не менше EІ 30, порушення п. 9.16. ДБН В.2.2-20:2008 «Будинки і споруди. Готелі» (порушення пункту 2.3 глави 2 розділу І, пункту 22 розділу ІІ ППБУ).

24) Сходові клітки, коридори, проходи та інші шляхи евакуації не забезпечені евакуаційним освітленням (порушення пункту 2.31 глави 2 розділу ІШ ППБУ).

25) Отвори, що утворені при перетинанні електричних кабелів та інженерного обладнання будівлі через огороджувальні конструкції з нормованою межею вогнестійкості або протипожежні перешкоди, не зашпаровані негорючим матеріалом, який забезпечує нормовану межу вогнестійкості цієї огороджувальної конструкції або протипожежної перешкоди за ознаками EІ (порушення пункту 2.4 глави 2 розділу ІІІ ППБУ) (фото № 10).

26) На шляхах евакуації влаштовувано сходові марші з різною висотою присхідців у межах одного сходового маршу, в порушення п. 7.3.9 ДБН В.1.1-7:2016 (порушення пункту 2.23 глави 2 розділу III ППБУ) (фото № 12-13).

27) Зменшено ширину шляхів евакуації по коридору при двосторонньому відкривання дверей, в порушення п. 7.3.7 ДБН В.1.1-7:2016 (порушення пункту 2.23 глави 2 розділу III ППБУ) (фото № 14-15).

28) Електрощити, групові електрощитки не оснащені схемою підключення споживачів 3 пояснювальними написами і вказаним значенням номінального струму апарата захисту (плавкої вставки) (порушення 1.16 глави 1 розділу IV ППБУ) (фото № 11)

29) Складські, підсобні приміщення та електрощитові не обладнані протипожежними дверима з відповідною межею вогнестійкості (порушення пункту 2.3 глави 2 розділу І ППБУ).

30) Початок використання суб`єктом господарювання об`єктів нерухомості розпочато без зареєстрованої декларації відповідності матеріально-технічної бази суб`єкта господарювання вимогам законодавства з питань пожежної безпеки (порушення статті 57 Кодексу цивільного захисту України).

31) Не розміщено інформацію, у тому числі у доступній для осіб з порушеннями зору та слуху формі, про заходи безпеки та відповідну поведінку працівників, населення у разі виникнення пожеж, інших небезпечних подій та надзвичайних ситуацій (порушення пункту 1 статті 20 КЦЗУ).

У зв`язку із виявленням порушень вимог Правил пожежної безпеки в Україні, на адресу ТОВ «ЛАЙТФРЕН» було направлено лист Головного управління ДСНС у м. Києві від 17.07.2025 №7103-7298/7101 стосовно прибуття керівника та/або відповідальної особи за забезпечення пожежної безпеки на об`єкті для оформлення матеріалів про адміністративне правопорушення та отримання від них дозвільних документів (декларації відповідності матеріально-технічної бази суб`єкта господарювання вимогам законодавства у сфері пожежної безпеки) та документів, що характеризують протипожежний стан будівлі.

Згідно з довідками з Єдиного державного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців від 05.09.2025 ТОВ «ЛОФТ БІЛДІНГ» як власник нерухомого майна, здійснює основний вид економічної діяльності за КВЕД 55.10 «діяльність готелів ї подібних засобів тимчасового розміщування» та інші, зокрема, 68.20 «надання в оренду й експлуатацію власного чи орендованого нерухомого майна», а ТОВ «ЛАЙТФРЕН», як Орендар нерухомого майна, за основним видом діяльності КВЕД 68.20 «надання в оренду й експлуатацію власного чи орендованого нерухомого майна» та інші: 46.19 діяльність посередників у торгівлі товарами широкого асортименту; 46.90 неспеціалізована оптова торгівля; 52.10 складське господарство; 68.32 управління нерухомим майном за винагороду або на основі контракту; 69.10 діяльність у сфері права; 70.22 консультування з питань комерційної діяльності й керування.

Вирішуючи спір по суті заявлених позивних вимог, суд виходить з наступного.

Відповідно до статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Положеннями статті 3 Конституції України встановлено, що людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю.

Організаційно-правові засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначає Закон України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» (далі - Закон №877-V).

Відповідно до абзацу 2 статті 1 Закону №877-V, державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.

Частиною 1 статті 3 Закону №877-V державний нагляд (контроль) здійснюється за принципами: пріоритетності безпеки у питаннях життя і здоров`я людини, функціонування і розвитку суспільства, середовища проживання і життєдіяльності перед будь-якими іншими інтересами і цілями у сфері господарської діяльності; підконтрольності і підзвітності органу державного нагляду (контролю) відповідним органам державної влади; рівності прав і законних інтересів усіх суб`єктів господарювання; гарантування прав та законних інтересів кожного суб`єкта господарювання; об`єктивності та неупередженості здійснення державного нагляду (контролю), неприпустимості проведення перевірок суб`єктів господарювання за анонімними та іншими безпідставними заявами, а також невідворотності відповідальності осіб за подання таких заяв; здійснення державного нагляду (контролю) лише за наявності підстав та в порядку, визначених законом; відкритості, прозорості, плановості й системності державного нагляду (контролю); неприпустимості дублювання повноважень органів державного нагляду (контролю) та неприпустимості здійснення заходів державного нагляду (контролю) різними органами державного нагляду (контролю) з одного й того самого питання; невтручання органу державного нагляду (контролю) у діяльність суб`єкта господарювання, якщо вона здійснюється в межах закону; відповідальності органу державного нагляду (контролю) та його посадових осіб за шкоду, заподіяну суб`єкту господарювання внаслідок порушення вимог законодавства, порушення прав та законних інтересів суб`єкта господарювання; дотримання умов міжнародних договорів України; незалежності органів державного нагляду (контролю) від політичних партій та будь-яких інших об`єднань громадян; наявності одного органу державного нагляду (контролю) у складі центрального органу виконавчої влади; презумпції правомірності діяльності суб`єкта господарювання у разі, якщо норма закону чи іншого нормативно-правового акта, виданого на підставі закону, або якщо норми різних законів чи різних нормативно-правових актів допускають неоднозначне (множинне) трактування прав та обов`язків суб`єкта господарювання та/або повноважень органу державного нагляду (контролю); орієнтованості державного нагляду (контролю) на запобігання правопорушенням у сфері господарської діяльності; недопущення встановлення планових показників чи будь-якого іншого планування щодо притягнення суб`єктів господарювання до відповідальності та застосування до них санкцій; здійснення державного нагляду (контролю) на основі принципу оцінки ризиків та доцільності.

Частиною 1 статті 4 Закону №877-V передбачено, що державний нагляд (контроль) здійснюється за місцем провадження господарської діяльності суб`єкта господарювання або його відокремлених підрозділів, або у приміщенні органу державного нагляду (контролю) у випадках, передбачених законом.

Відповідно до частини 7 статті 7 Закону №877-V на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.

В силу статті 47 Кодексу цивільного захисту України (далі - КЦЗ України) державний нагляд (контроль) з питань цивільного захисту здійснюється за додержанням та виконанням вимог законодавства у сферах техногенної та пожежної безпеки, захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій природного і техногенного характеру, за діяльністю аварійно-рятувальних служб, а також у сфері промислової безпеки та гірничого нагляду, поводження з радіоактивними відходами відповідно до Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», цього Кодексу та інших законодавчих актів.

Відповідно до частин 1 та 2 статті 64 КЦЗ України центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, уповноважений організовувати та здійснювати державний нагляд (контроль) щодо виконання вимог законів та інших нормативно-правових актів з питань техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту і діяльності аварійно-рятувальних служб. Центральний орган виконавчої влади, який здійснює нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки, реалізує повноваження безпосередньо і через свої територіальні органи в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, районах, районах у містах, містах обласного, республіканського (Автономної Республіки Крим) значення.

Згідно зі статтею 66 КЦЗ України центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, здійснює державний нагляд (контроль) шляхом проведення планових та позапланових перевірок відповідно до закону.

Відповідно до пункту 12 частини 1 статті 67 КЦЗ України до повноважень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, належить звернення до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, об`єктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску і реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, надання послуг, якщо ці порушення створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.

Відповідно до частини 1 статті 68 КЦЗ України посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, у разі порушення вимог законодавства з питань техногенної та пожежної безпеки, у тому числі невиконання їх законних вимог, зобов`язані застосовувати санкції, визначені законом.

У разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом (частина 2 статті 68 КЦЗ України).

Згідно з вимогами статті 70 КЦЗ України підставою для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів є: 1) недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами; 2) порушення вимог пожежної безпеки, передбачених стандартами, нормами і правилами, під час будівництва приміщень, будівель та споруд виробничого призначення; 3) випуск і реалізація вибухопожежонебезпечної продукції та продукції протипожежного призначення з відхиленням від стандартів чи технічних умов або без даних щодо відповідності такої продукції вимогам пожежної безпеки; 4) нездійснення заходів щодо захисту персоналу від шкідливого впливу ймовірних надзвичайних ситуацій; 5) відсутність на виробництвах, на яких застосовуються небезпечні речовини, паспортів (формулярів) на обладнання та апаратуру або систем із забезпечення їх безперебійної (безаварійної) роботи; 6) невідповідність кількості засобів індивідуального захисту органів дихання від небезпечних хімічних речовин нормам забезпечення ними працівників суб`єкта господарювання, їх непридатність або відсутність; 7) порушення правил поводження з небезпечними речовинами; 8) відсутність або непридатність до використання засобів індивідуального захисту в осіб, які здійснюють обслуговування потенційно небезпечних об`єктів або об`єктів підвищеної небезпеки, а також в осіб, участь яких у ліквідації наслідків надзвичайної ситуації передбачена планом локалізації і ліквідації наслідків аварій; 9) відсутність на об`єкті підвищеної небезпеки диспетчерської служби або її неготовність до виконання покладених на неї завдань, у тому числі через відсутність відповідних документів, приладів, обладнання або засобів індивідуального захисту; 10) неготовність до використання за призначенням аварійно-рятувальної техніки, засобів цивільного захисту, а також обладнання, призначеного для забезпечення безпеки суб`єктів господарювання; 11) проведення робіт з будівництва будинків та споруд, розміщення інших небезпечних об`єктів, інженерних і транспортних комунікацій, які порушують встановлений законодавством з питань техногенної безпеки порядок їх проведення або проведення яких створює загрозу безпеці населення, суб`єктам господарювання, обладнанню та майну, що в них перебувають.

Повне або часткове зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг здійснюється виключно за рішенням адміністративного суду.

Системний аналіз правових норм у цій справі дає підстави для висновку, що застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг можливе лише за рішенням адміністративного суду, прийнятим за зверненням центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки. Такі заходи можуть бути застосовані на підставі акту, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки і ці порушення створюють загрозу життю та здоров`ю людей (аналогічний висновок викладений у постановах Верховного Суду від 16.02.2022 у справі №640/10135/20, від 29.02.2024 у справі №420/1984/20 та багатьох інших).

У постанові від 23.06.2022 у справі № 560/670/21 Верховний Суд виснував, що захід реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг є виключним (крайнім) заходом, обрання якого є можливим у разі, якщо виявлені порушення реально створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей. При обранні такого заходу реагування позивачем, як суб`єктом владних повноважень, і судом, відповідно, мають враховуватися принцип співмірності обраного заходу реагування тим порушенням, які виникли, та тим, які залишилися не усунутими на час розгляду справи, а також дотримання справедливого балансу між інтересами відповідача і публічними інтересами (аналогічна правова позиція міститься у постановах Верховного Суду від 21.10.2019 у справі № 810/4274/17, від 30.09.2020 у справі № 580/34/19, від 01.12.2021 у справі № 826/9226/16).

Такий захід реагування як повне або часткове зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту - не є санкцією за порушення вимог законодавства з питань техногенної та пожежної безпеки, а є превентивним заходом, який спрямований на недопущення існування невиправданого ризику виникнення надзвичайних ситуацій та, відповідно, ризику завдання шкоди життю і здоров`ю населення (до таких висновків дійшов Верховний Суд, зокрема, у постанові від 28.02.2019 у справі №810/2400/18).

Судом також враховується, що у постанові від 16.06.2022 у справі № 640/10140/20 Верховний Суд, окрім іншого, зазначив, що під час прийняття судового рішення мають бути враховані не лише обставини і підстави, які спонукали позивача як суб`єкта владних повноважень звернутися до суду з позовом про застосування заходів реагування, але і ті, які існують на час ухвалення судового рішення.

В протилежному випадку застосування заходів реагування, як виключного заходу, в судовому порядку поширюватиметься на всіх суб`єктів господарювання, відносно яких проведено перевірку і встановлено порушення, які за оцінкою спеціально уповноваженого органу, створюють реальну загрозу життю та/або здоров`ю людей. Втім, за своїм змістом і суттю застосування такого заходу, він застосовується до усунення виявлених порушень та існування реальної загрози життю та/або здоров`ю людей (частина 5 статті 4 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності»), у зв`язку з чим його застосування після усунення виявлених порушень втрачає той сенс, який законодавством покладений як основа і правова підстава його застосування (аналогічна правова позиція міститься в постанові Верховного Суду від 21.02.2020 у справі №815/6365/17).

Судом встановлено, що станом на час розгляду даної справи відповідачами не було надано доказів, які б свідчили про повне усунення порушень, встановлених за результатами проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання вимог законодавства в сфері техногенної та пожежної безпеки.

Так, залишаються неусуненими порушення, що стосуються правил пожежної безпеки.

Згідно сталої правової позиції, яка неодноразово була висловлена Верховним Судом у своїх постановах, поняття «загрози життю та здоров`ю» є оціночним.

Суд зауважує, що виявлені позивачем порушення, що залишались не усунутими, не є формальними, адже відсутність необхідної системи заходів для уникнення пожежі, забезпечення своєчасного її виявлення та гасіння, попередження людей про небезпеку - створюють реальну загрозу життю та здоров`ю необмеженої кількості людей.

В контексті наведеного, встановлені у цій справі порушення, як то не відсутність другого евакуаційного виходу з будівлі, а також відсутність системи димовидалення тощо, за об`єктивним критерієм є такими, що створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.

При чому існування (не усунення відповідачем) хоча б одного з порушень, встановлених позивачем, які загрожують життю та здоров`ю людей, вже є самостійно достатньою правовою підставою для застосування до відповідача відповідних заходів реагування (указаний висновок узгоджується із позицією, висловленою Верховним Судом у постанові від 05.05.2022 у справі № 160/4988/19, від 19.07.2023 у справі №200/2315/20-а, від 29.02.2024 у справі №420/1984/20, тощо).

Забезпечення державою конституційних прав громадян на захист життя, здоров`я та власності від невиправданого ризику виникнення надзвичайних ситуацій має пріоритетне значення.

Відповідно до статті 2 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод встановлено, що право кожного на життя охороняється законом. Цей припис зобов`язує державу вживати належних заходів для захисту життя осіб, які знаходиться під її юрисдикцією. Слід зазначити, що це зобов`язання повинно тлумачитися як таке, що застосовується в контексті будь-якої діяльності, публічної чи ні, в якій право на життя може бути поставлене під сумнів.

Недодержання суб`єктами господарювання вимог у сфері техногенної та пожежної безпеки призводить до невиправданого ризику виникнення надзвичайних ситуацій та, відповідно, ризику завдання шкоди життю і здоров`ю населення (аналогічні висновки викладено у постановах Верховного Суду від 24.10.2023 у справі №160/3791/22 та від 26.10.2023 у справі №140/12199/21).

Таким чином, оскільки на час розгляду справи доказів, які б свідчили про повне усунення відповідачами порушень, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей, не було надано, суд дійшов висновку про необхідності задоволення позову та відповідно застосування заходів реагування.

Згідно з статтею 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

З огляду на викладені обставини у їх сукупності, суд дійшов висновку про обґрунтованість позовних вимог та необхідність їх задоволення у повному обсязі.

Відповідно до частини 1 статті 143 КАС України суд вирішує питання щодо судових витрат у рішенні, постанові або ухвалі.

Розподіл судових витрат за наслідками розгляду даної справи не здійснюється, оскільки згідно частини 2 статті 139 КАС України при задоволенні позову суб`єкта владних повноважень з відповідача стягуються виключно судові витрати суб`єкта владних повноважень, пов`язані із залученням свідків та проведенням експертиз, проте доказів понесення таких матеріали справи не місять.

На підставі викладеного, керуючись статтями 241 - 246, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, cуд,

в и р і ш и в:

Адміністративний позов Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві (01601, м. Київ, вул. Володимирська, буд. 13, ) до ТОВ «ЛАЙТФРЕН» (04214, м. Київ, вул. Північна, буд. 2/58, кв. 189, ), ТОВ «ЛОФТ БІЛДІНГ» (02099, м. Київ, вул. Бориспільська, буд. 9, корп. 54, ) про застосування заходів реагування задовольнити.

Застосувати заходи реагування до ТОВ «ЛОФТ БІЛДІНГ» () та ТОВ «ЛАЙТФРЕН» () у вигляді повного зупинення експлуатації будівлі хостелу ТОВ «ЛОФТ БІЛДІНГ», за адресою: м. Київ, Дарницький район, вул. Бориспільська, 9, корпус 54, шляхом зобов`язання суб`єкта господарювання знеструмити будівлю хостелу та накласти печатки на вхідні двері, до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, окрім виконання робіт, пов`язаних з їх усуненням.

Розподіл судових витрат не здійснюється.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Суддя Парненко В.С.