Справа № 320/37894/24
Суддя: Щавінський В.Р.
Дата ухвалення: 2026-03-17 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

17 березня 2026 року № 320/37894/24

Київський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Щавінського В.Р., розглянувши у порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом ТОВ "АГРІННО" до Головного управління Державної податкової служби у м. Києві про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення,

в с т а н о в и в:

ТОВ "АГРІННО" звернулось до Київського окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління Державної податкової служби у м. Києві про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення №159430413 від 04.03.2024.

Ухвалою суду від 21.08.2024 відкрито провадження у даній справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що висновки відповідача про вчинення позивачем порушень податкового законодавства, за наслідком яких прийнято оскаржуване податкове повідомлення-рішення, мають характер припущень, є необґрунтованими, зробленими без належного дослідження положень діючого податкового законодавства, а тому є протиправними та підлягають скасуванню.

Відповідач проти позову заперечив, у відзиві на позовну заяву, наданому до суду вказав, що у ході камеральної перевірки податкової звітності з податку на додану вартість за листопад 2023 року ТОВ «АГРІННО» встановлено зменшення податкових зобов`язань на суму ПДВ - 2 946 189 грн шляхом включення до рядка 7 декларації розрахунків коригування до податкових накладних, в т.ч зареєстрованих в ЄРПН з порушенням граничного терміну реєстрації на суму 105 209 гривень.

Розглянувши подані представниками сторін документи та матеріали, з`ясувавши фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив таке.

Головним управлінням ДПС у м. Києві проведено камеральну перевірку податкової звітності з податку на додану вартість за листопад 2023 року ТОВ «АГРІННО».

Перевіркою встановлено порушення ТОВ "АГРІННО" п.187.1. ст.187 Кодексу, що призвело до завищення в декларації з ПДВ за листопад 2023 року суми від?ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду, на суму 105209, 00 грн.

За результатами перевірки складено акт про результати камеральної перевірки від 19.01.2024 №4077/ж5/26-15-04-13-03/44836905.

На підставі висновків перевірки винесено податкове повідомлення-рішення форми «В4» від 04.03.20243 №159430413 на суму 105209,00 грн.

Вважаючи вказане рішення протиправним, позивач звернувся до суду з вказаним позовом.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам суд зазначає наступне.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, а саме визначення вичерпного переліку податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства, станом на час виникнення спірних правовідносин, регулювалося Податковим кодексом України від 02.12.2010 року №2755-VI (далі - ПК України).

У відповідності до п. п. 41.1.1. ПК України контролюючими органами України є органи державної податкової служби - щодо податків, які справляються до бюджетів та державних цільових фондів, крім зазначених у підпункті 41.1.2. цього пункту, а також стосовно законодавства, контроль за дотриманням якого покладається на органи державної податкової служби.

Відповідно до положень ст. 20 ПК України, а саме п.п.20.1.4 п.20.1 передбачено, що органи державної податкової служби мають право проводити перевірки платників податків (крім Національного банку України) в порядку, встановленому цим Кодексом.

Пунктом 75.1 ст. 75 ПК України встановлено, що органи державної податкової служби мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки. Камеральні та документальні перевірки проводяться органами державної податкової служби в межах їх повноважень виключно у випадках та у порядку, встановлених цим Кодексом.

Як вже зазначено судом, відповідачем проведено камеральну перевірку податкової звітності ТОВ "АГРІННО" з ПДВ за листопад 2023 року та встановлено завищення суми від?ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду, на суму 105209, 00 грн.

До вказаного висновку контролюючий орган дійшов на підставі того, що позивачем до рядка 7 декларації включено розрахунок коригування до податкової накладної, зареєстрованої в ЄРПН з порушенням граничного терміну реєстрації.

Так, згідно з п.192.1 ст.192 ПК України якщо після постачання товарів/послуг здійснюється будь- яка зміна суми компенсації їх вартості, включаючи наступний за постачанням перегляд цін, перерахунок у випадках повернення товарів/послуг особі, яка їх надала, або при поверненні постачальником суми попередньої оплати товарів/послуг, суми податкових зобов`язань та податкового кредиту постачальника та отримувача підлягають відповідному коригуванню на підставі розрахунку коригування до податкової накладної, складеному в порядку, встановленому для податкових накладних, та зареєстрованому в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Розрахунок коригування, складений постачальником товарів/послуг до податкової накладної, яка складена на отримувача - платника податку, підлягає реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних отримувачем (покупцем) товарів/послуг, якщо передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, для чого постачальник надсилає складений розрахунок коригування отримувачу.

Згідно пункту 25 Порядку заповнення податкової накладної (затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 31.12.2015 року №1307 та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 26.01.2016 року за №137/28267) розрахунок коригування, складений постачальником (продавцем) товарів (послуг) до податкової накладної, яка видана їх отримувачу - платнику податку, підлягає реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних, зокрема, отримувачем (покупцем) товарів/послуг, якщо передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику (продавцю), для чого постачальник (продавець) надсилає складений розрахунок коригування отримувачу (покупцю). З цією метою постачальник (продавець) складає у загальному порядку розрахунок коригування, у верхній лівій частині якого робить відповідну помітку "X", та надсилає його отримувачу (покупцю). Накладання електронних цифрових підписів посадових осіб постачальника (продавця) та отримувача (покупця) на такий розрахунок коригування здійснюється у порядку, визначеному законодавством.

Згідно з пп.192.1.1 п.192.1 ст.192 ПК України якщо внаслідок такого перерахунку відбувається зменшення суми компенсації на користь платника податку - постачальника, то:

а)постачальник відповідно зменшує суму податкових зобов`язань за результатами податкового періоду, протягом якого був проведений такий перерахунок;

б)отримувач відповідно зменшує суму податкового кредиту за результатами такого податкового періоду в разі, якщо він зареєстрований як платник податку на дату проведення коригування, а також збільшив податковий кредит у зв`язку з отриманням таких товарів/послуг.

Відповідно до п. 200.1 ст. 200 ПК України сума податку, що підлягає сплаті (перерахуванню) до Державного бюджету України або бюджетному відшкодуванню, визначається як різниця між сумою податкового зобов`язання звітного (податкового) періоду та сумою податкового кредиту такого звітного (податкового) періоду.

Відповідно до п.123.1 ст.123 ПК України вчинення платником податків діянь, що зумовили визначення контролюючим органом суми податкового зобов`язання на підставах, визначених підпунктом 54.3.2 пункту 54.3 статті 54 цього Кодексу, - тягне за собою накладення на платника податків штрафу в розмірі 10 відсотків суми визначеного податкового зобов`язання.

Судом з матеріалів справи встановлено, що 01.02.2023 ТОВ «АГРІННО» подало розрахунок коригування №2.

При цьому, реєстрацію в ЄРПН розрахунку коригування, який складений 01.02.2023 здійснено на підставі рішення від 03.11.2023.

Суд звертає увагу, що згідно з п.192.3 ст.192 ПКУ результат перерахунку податкових зобов`язань і податкового кредиту постачальника та отримувача відображається у складі податкової декларації за звітний податковий період у порядку, визначеному центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику.

Відповідно до підпункту 3 пункту 4 розділу V Порядку заповнення і подання податкової звітності з податку на додану вартість (затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 28.01.2016 року № 21 та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 29.01.2016 року за №159/28289, із змінами та доповненнями) (далі - Порядок №21) коригування податкового кредиту відображається у рядку 14. При заповненні рядка 14 обов`язковим є подання додатку 1 "Відомості про суми податку на додану вартість, зазначені у податкових накладних/розрахунках коригування до податкових накладних, не зареєстрованих в Єдиному реєстрі податкових накладних, та про податковий кредит з урахуванням його коригування (Д1) " до декларації, що заповнюється в розрізі контрагентів.

Пунктом 6 розд. ІІІ Порядку № 21 визначено, що платник податку самостійно обчислює суму податкового зобов`язання, яку зазначає в податковій звітності. Дані, наведені в податковій звітності, мають відповідати даним бухгалтерського та податкового обліку платника.

Враховуючи вищевикладене, у разі зменшення суми компенсації вартості товарів/ послуг, покупець повинен зменшити податковий кредит у податковій декларації з ПДВ за звітний (податковий) період, на який припадає дата складання розрахунку коригування та зареєструвати його в ЄРПН у встановлені терміни.

З урахуванням викладеного, право на зменшення сум податкових зобов`язань у позивача виникне після реєстрацію розрахунку коригування в ЄРПН. Зважаючи на той факт, що така реєстрація здійснена не була висновок податкового органу про заниження сум податкових зобов`язань є обґрунтованим.

У матеріалах справи відсутні належні та допустимі докази подання позивачем уточнюючого розрахунків щодо зменшення податкового кредиту у податковій декларації з ПДВ за звітний (податковий) період, на який припадає дата складання розрахунку коригування - 01.02.2023.

Відповідно до положень, закріплених ст. 9 КАС України, розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Статтею 73 КАС України передбачено належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування.

Як зазначено ч. 1 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. Згідно з ч. 2 ст. 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Згідно ч. ч. 1-3 ст. 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Враховуючи вищевикладене, не встановивши факту порушення прав та охоронюваних законом інтересів позивача, суд не вбачає правових підстав для задоволення заявленого адміністративного позову.

Оскільки в задоволенні адміністративного позову відмовлено, суд не вирішує питання про понесені судові витрати у вигляді сплаченого судового збору.

Керуючись статтями 241 - 246, 250 Кодексу адміністративного судочинства України, суд-

в и р і ш и в:

У задоволенні адміністративного позову - відмовити.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Суддя Щавінський В.Р.