Справа № 160/28157/25
Суддя: Луговська Ганна Володимирівна
Дата ухвалення: 2025-12-04 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Луговської Г.В. розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження (у письмовому провадженні) адміністративну справу за позовом Комунального підприємства "КОМСЕРВІС" Самарівської міської ради до Східного офісу Держаудитслужби, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача: Товариство з обмеженою відповідальністю «АВТОМАГІСТРАЛЬ 2016» про визнання протиправним та скасування висновку,
В обґрунтування позовних вимог зазначено, що у позивача не було підстав для відхилення тендерної пропозиції ТОВ «АВТОМАГІСТРАЛЬ 2016», а тому висновки відповідача про порушення позивачем вимог пункту 43 та підпункту 2 пункту 44 Особливостей є безпідставними і необґрунтованими. На думку позивача, визначений відповідачем захід реагування у вигляді зобов`язання здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень шляхом припинення зобов`язань за договором на надання послуг від 29.08.2025 №88, послуги по якому наразі надані (надання послуги за договором на надання послуг від 29.08.2025 №88 завершено 12.09.2025), є виключним заходом, обрання якого є можливим у разі, якщо виявлені порушення реально створюють загрозу корупційним діям і зловживанням. Позивач вважає, що вимога відповідача припинити зобов`язання за договором на надання послуг від 29.08.2025 №88 не спрямована на досягнення легітимної мети та не є співмірною з нею, оскільки суть «виявлених порушень» жодним чином не зачіпає бюджетні інтереси. Зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в оскаржуваному висновку не є пропорційним, оскільки його реалізація не матиме наслідком досягнення справедливого балансу між інтересами Самарівської міської ради та публічними інтересами мешканців міста. Тому, позивач вважає, що відповідач приймаючи оскаржуваний висновок, діяв протиправно, без урахування усіх обставин, що мають значення для прийняття такого рішення, непропорційно, зокрема без дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи, і цілями, на досягнення яких спрямоване таке рішення.
Ухвалою суду позовну заяву прийнято до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін та проведення судового засідання.
Від відповідача засобами електронного зв`язку через підсистему «Електронний суд» надійшов відзив, в обґрунтування якого заперечує проти заявлених позовних вимог, просить суд відмовити у задоволенні позову в повному обсязі, зазначає, що оскаржуваний висновок про результати моніторингу закупівлі складений з повним дотриманням вимог Закону України «Про публічні закупівлі» при проведенні такого моніторингу, а викладена у оскаржуваному висновку позиція контролюючого органу щодо виявлених порушень, є обґрунтованою та такою, що відповідає нормам законодавства.
Третя особа: Товариство з обмеженою відповідальністю «АВТОМАГІСТРАЛЬ 2016» не скористалася правом на подання пояснень і не повідомила причин їх неподання.
Вивчивши матеріали справи, оцінивши наведені сторонами доводи, суд виходить з наступного.
Підставою здійснення моніторингу стали виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель.
Предметом аналізу були питання: визначення предмета закупівлі, відображення закупівлі у річному плані, оприлюднення інформації про закупівлю, повноти та своєчасності надання інформації та документів у випадках, передбачених Законом, відповідності вимог тендерної документації вимогам Закону України «Про публічні закупівлі» (далі Закон) та Особливостям здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України «Про публічні закупівлі», на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 12.10.2022 №1178 (далі Особливості), розгляду тендерної пропозиції, своєчасності укладання договору про закупівлю та його оприлюднення, відповідності умов договору умовам тендерної документації та тендерній пропозиції переможця.
Під час моніторингу проаналізовано: річний план закупівель UA-2025-08-11-011782-a Комунального підприємства «КОМСЕРВІС» Самарівської міської ради (далі Замовник), оголошення про проведення відкритих торгів з особливостями, тендерну документацію, затверджену рішенням уповноваженої особи Замовника від 11.08.2025, реєстр отриманих тендерних пропозицій, протокол розкриття, вимогу про усунення невідповідностей, протокольне рішення уповноваженої особи щодо визначення переможця процедури закупівлі ТОВ «ТОВ «АВТОМАГІСТРАЛЬ 2016» (далі - ТОВ «АВТОМАГІСТРАЛЬ 2016») від 22.08.2025, тендерну пропозицію «АВТОМАГІСТРАЛЬ 2016», повідомлення про намір укласти договір від 22.08.2025, договір про надання послуг від 29.08.2025 №88 (далі - Договір), додаткову угоду до Договору від 29.08.2025 №1, пояснення (інформація та документи) Замовника надані 10.09.2025 через електронну систему закупівель на запит Східного офісу Держаудитслужби від 05.09.2025.
За результатами моніторингу процедури закупівлі UA-2025-08-11-011782-a Східним офісом Держаудитслужби 15.09.2025 було складено висновок про результати моніторингу закупівлі, який того ж дня розміщено в електронній системі закупівель.
У вказаному висновку відповідачем було зазначено наступне: що в порушення пункту 43 Особливостей Замовником до вимоги про усунення невідповідностей включено надання Дефектного акту, який відповідає обсягу закупівлі, зазначеному у Додатку 2 до тендерної документації «Інформація про необхідні технічні, якісні та кількісні характеристики предмета закупівлі - технічні вимоги до предмета закупівлі, в тому числі документи, які повинен надати учасник для підтвердження відповідності зазначеним характеристикам». На запит Східного офісу Держаудитслужби, який оприлюднено через електронну систему закупівель 05.09.2025 року, щодо вищезазначеної невідповідності, Замовником опубліковано пояснення, яке не спростовує факт встановленого порушення. Відповідно до Додатку 2 «Інформація про необхідні технічні, якісні та кількісні характеристики предмета закупівлі - технічні вимоги до предмета закупівлі, в тому числі документи, які повинен надати учасник для підтвердження відповідності зазначеним характеристикам» до тендерної документації, у якому зазначено, що учасник у складі тендерної пропозиції повинен надати дефектний акт, в якому Замовник визначив обов`язковий обсяг закупівлі (в тому числі: п.20 - Паркувальна півсфера (4 шт.); п.21 Утилізація сміття (79,248 т)), локальний кошторис, договірну ціну тощо, які повинні повністю відповідати технічному завданню замовника. Моніторингом встановлено, що на момент кінцевого строку подання пропозицій 19.08.2025 у складі тендерної пропозиції учасника ТОВ «АВТОМАГІСТРАЛЬ 2016» завантажено дефектний акт (файл « 11. Розрахунки.pdf»), в якому відсутні: пункт 20 - Паркувальна півсфера (4 шт.); пункт 21 - Утилізація сміття (79,248 т)), що не відповідає Додатку 2 до тендерної документації. Таким чином, дефектний акт, наданий у складі тендерної пропозиції ТОВ «АВТОМАГІСТРАЛЬ 2016», не підтверджує врахування всіх обсягів робіт, які є невід`ємною складовою предмета закупівлі. Отже, тендерна пропозиція учасника процедури закупівлі ТОВ «АВТОМАГІСТРАЛЬ 2016» не відповідала вимогам Додатку 2 «Інформація про необхідні технічні, якісні та кількісні характеристики предмета закупівлі - технічні вимоги до предмета закупівлі, в тому числі документи, які повинен надати учасник для підтвердження відповідності зазначеним характеристикам» до тендерної документації Замовника та підлягала відхиленню відповідно до підпункту 2 пункту 44 Особливостей. Однак, в порушення підпункту 2 пункту 44 Особливостей Замовник не відхилив тендерну пропозицію учасника ТОВ «АВТОМАГІСТРАЛЬ 2016», натомість визнав його переможцем процедури закупівлі та уклав з ним договір про надання послуг від 29.08.2025 №88 на суму 1 311 247,70 гривень з ПДВ.
Не погоджуючись з прийнятим висновком, позивач звернувся до суду з відповідним позовом.
Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд виходить з наступного.
Відповідно до статті 19 Конституції України органи державної влади та місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, у межах повноважень та способом, передбаченими Конституцією та законами України.
Згідно ст.55 Конституції України права і свободи людини і громадянина захищаються судом, кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.
Відповідно до ст.5 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» від 26.01.1993 №2939 (далі - Закон №2939) Східний офіс Держаудитслужби здійснює контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, установленому Законом України «Про публічні закупівлі» від 25 грудня 2015 року №922-УІІІ (далі - Закон №922) зі змінами. Такий порядок здійснення моніторингу публічних закупівель регламентовано положеннями ст.8 Закону №922.
Відповідно до ч.2 ст.8 Закону №922 рішення про початок моніторингу процедури закупівлі приймає керівник органу державного фінансового контролю або його заступник (або уповноважена керівником особа) за наявності однієї або декількох із таких підстав, а саме: дані автоматичних індикаторів ризиків; інформація, отримана від органів державної влади, народних депутатів України, органів місцевого самоврядування, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель; повідомлення в засобах масової інформації, що містять відомості про наявність ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель; виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель; інформація, отримана від громадських об`єднань, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявлених за результатами громадського контролю у сфері публічних закупівель відповідно до статті 7 цього Закону.
Для аналізу даних, що свідчать про ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, можуть використовуватися: інформація, оприлюднена в електронній системі закупівель; інформація, що міститься в єдиних державних реєстрах; інформація в базах даних, відкритих для доступу центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.
За наявності однієї або декількох підстав, які визначено ч.2 ст.8 Закону №922, керівник органу державного фінансового контролю або його заступник (або уповноважена керівником особа) приймає рішення про початок моніторингу закупівлі.
Відповідно до ч.3 ст.8 Закону №922 повідомлення про прийняття рішення про початок моніторингу процедури закупівлі орган державного фінансового контролю оприлюднює в електронній системі закупівель протягом двох робочих днів з дня прийняття такого рішення із зазначенням унікального номера оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєного електронною системою закупівель, та/або унікального номера повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі, а також опису підстав для здійснення моніторингу процедури закупівлі.
Керуючись положеннями ст.8 Закону №922, Східним офісом Держаудитслужби видано наказ №249 від 01.09.2025 року «Про початок здійснення моніторингу закупівель» згідно з переліком, до якого включена закупівля позивача, унікальний номер якої UА-2025-08-11-011782-а.
Повідомлення про прийняття рішення про початок проведення моніторингу процедури закупівлі оприлюднене 02.09.2025 в електронній системі закупівель.
Відповідно до ч.6 ст.8 Закону №922 визначено, що за результатами моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу процедури закупівлі (далі - висновок), що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником.
Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.
За результатами моніторингу закупівлі, унікальний номер якої UА-2025-08-11-011782-а Офісом складено висновок про результати моніторингу процедури закупівлі, який затверджено начальником Офісу та оприлюднено в електронній системі закупівель 15.09.2025 у відповідності до вимог ч.6 ст.8 Закону № 922.
Щодо порушення вимог пункту 43 та підпункту 2 пункту 44 Особливостей.
Відповідно до пункту 43 Особливостей під невідповідністю в інформації та/або документах, що подані учасником процедури закупівлі у складі тендерної пропозиції та/або подання яких вимагається тендерною документацією, розуміється у тому числі відсутність у складі тендерної пропозиції інформації та/ або документів, подання яких передбачається тендерною документацією (крім випадків відсутності забезпечення тендерної пропозиції, якщо таке забезпечення вимагалося замовником, та/або відсутності інформації (та/або документів) про технічні та якісні характеристики предмета закупівлі, що пропонується учасником процедури в його тендерній пропозиції).
Поряд із цим, моніторингом встановлено, що в порушення пункту 43 Особливостей Замовником до вимоги про усунення невідповідностей включено надання Дефектного акту, який відповідає обсягу закупівлі, зазначеному у Додатку 2 до тендерної документації «Інформація про необхідні технічні, якісні та кількісні характеристики предмета закупівлі - технічні вимоги до предмета закупівлі, в тому числі документи, які повинен надати учасник для підтвердження відповідності зазначеним характеристикам».
На запит Східного офісу Держаудитслужби, який оприлюднено через електронну систему закупівель 05.09.2025 року, щодо вищезазначеної невідповідності, Замовником опубліковано пояснення, яке не спростовує факт встановленого порушення.
Відповідно до Додатку 2 «Інформація про необхідні технічні, якісні та кількісні характеристики предмета закупівлі - технічні вимоги до предмета закупівлі, в тому числі документи, які повинен надати учасник для підтвердження відповідності зазначеним характеристикам» до тендерної документації, у якій визначено, що учасник у складі тендерної пропозиції повинен надати дефектний акт, в якому Замовник визначив обов`язкові види робіт (п.20 - Паркувальна півсфера (4 шт.); п.21 - Утилізація сміття (79,248 т)), локальний кошторис, договірну ціну тощо, які повинні повністю відповідати технічному завданню замовника.
Моніторингом встановлено, що на момент кінцевого строку подання пропозицій 19.08.2025 у складі тендерної пропозиції учасника ТОВ «АВТОМАГІСТРАЛЬ 2016» завантажено дефектний акт (файл « 11. Розрахунки.pdf»), в якому відсутні: пункт 20 - Паркувальна півсфера (4 шт.); пункт 21 - Утилізація сміття (79,248 т)), що не відповідає Додатку 2 до тендерної документації. Таким чином, дефектний акт, наданий у складі тендерної пропозиції ТОВ «АВТОМАГІСТРАЛЬ 2016», не підтверджує врахування всіх обсягів робіт, які є невід`ємною складовою предмета закупівлі.
Отже, тендерна пропозиція учасника процедури закупівлі ТОВ «АВТОМАГІСТРАЛЬ 2016» не відповідала вимогам Додатку 2 «Інформація про необхідні технічні, якісні та кількісні характеристики предмета закупівлі - технічні вимоги до предмета закупівлі, в тому числі документи, які повинен надати учасник для підтвердження відповідності зазначеним характеристикам» до тендерної документації Замовника та підлягала відхиленню відповідно до підпункту 2 пункту 44 Особливостей.
Однак, в порушення підпункту 2 пункту 44 Особливостей Замовник не відхилив тендерну пропозицію учасника ТОВ «АВТОМАГІСТРАЛЬ 2016», натомість визнав його переможцем процедури закупівлі та уклав з ним договір про надання послуг від 29.08.2025 №88 на суму 1 311 247, 70 гривень з ПДВ.
Наведені позивачем обґрунтування технічних характеристик предмета закупівлі, посилання на відповідність ДБН та порядок визначення очікуваної вартості не спростовують встановлених Східним офісом Держаудитслужби порушень.
Надані позивачем документи лише підтверджують факт існування технічного завдання Додатку 2, але не спростовують того, що учасник не виконав його у повному обсязі.
Позивач у позовній заяві зазначає, що хоча у дефектному акті ТОВ «АВТОМАГІСТРАЛЬ 2016» відсутні дві останні позиції з таблиці «Обсяг закупівлі» (п. 20 - «Паркувальна півсфера (4 шт.)», п. 21 - «Утилізація сміття (79,248 т)»), ці позиції начебто враховані в інших документах, поданих учасником (довідці № 6Т/2, локальному кошторисі, відомості ресурсів та інформації про ціни на матеріальні ресурси). На думку позивача, така помилка не змінює предмета закупівлі, а тому могла бути виправлена відповідно до пункту 43 Особливостей.
Відповідач зазначає, що відповідно до Додатку 2 до тендерної документації, дефектний акт є документом, який учасник зобов`язаний надати для підтвердження відповідності технічним, якісним та кількісним характеристикам предмета закупівлі.
Таким чином, дефектний акт належить до технічної частини пропозиції, і його зміст має повністю відповідати визначеним Замовником видам робіт.
Відсутність двох позицій, а саме : п.20 - Паркувальна півсфера (4 шт.); п.21 - Утилізація сміття (79,248 т) у дефектному акті свідчить про неповне відображення обсягів робіт, що є невідповідністю технічним вимогам.
Посилання Замовника на інші документи такі як: локальний кошторис, довідку, відомість ресурсів є необґрунтованим, оскільки вимога тендерної документації стосувалася саме дефектного акта.
Подання окремих документів не може замінити або виправити відсутні дані у документі, що прямо вимагався тендерною документацією.
Таким чином, дефектний акт у складі тендерної пропозиції не відповідав вимогам Додатку 2, що підтверджує наявність порушення пп. 2 п. 44 Особливостей.
Також зазначаємо, шо пункт 43 Особливостей чітко визначає, що невідповідності, пов`язані з технічними та якісними характеристиками предмета закупівлі, не можуть бути виправлені.
Дефектний акт безпосередньо відображає технічні характеристики предмета закупівлі (обсяги робіт, види операцій, матеріали тощо), тому будь- яке його доповнення є зміною технічної частини пропозиції.
Виправлення дефектного акта після завершення строку подання пропозицій фактично означає подання нового документа, який змінює зміст первинної пропозиції.
Отже, Замовник безпідставно застосував пункт 43 Особливостей,
оскільки невідповідність у дефектному акті стосувалася технічної частини, що не підлягає виправленню.
Отже, враховуючи вищезазначене, тендерна пропозиція ТОВ «АВТОМАГІСТРАЛЬ» відповідно до підпункту 2 пункту 44 Особливостей, підлягала відхиленню.
Щодо правомірності вказаного у висновку способу усунення порушень законодавства у сфері закупівель.
З огляду на встановлені порушення законодавства у сфері закупівель, керуючись статтями 5 та 10 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» від 26.01.1993 № 2939-ХІІ, статтею 8 Закону України «Про публічні закупівлі» від 25.12.2015 №922-VІІІ Східний офіс Держаудитслужби зобов`язує здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень, шляхом припинення зобов`язань за договором надання послуг від 29.08.2025 №88, з дотриманням положень Цивільного кодексу України та здійснити заходи шляхом притягнення до відповідальності осіб, якими допущені порушення та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів.
Частиною 5 статті 242 КАС України визначено, що при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.
Наведені висновки Верховного Суду ґрунтувалися на фактичних обставинах та відповідних їм правовідносинах, які по суті відрізняються від тих, які розглядається у відповідній справі, та регулюються різними нормами закону та в різній редакції.
Висновки Верховного Суду нерозривно пов`язані із обставинами кожної конкретної справи, які різняться предметом закупівлі, кваліфікаційними критеріями та переліком документів, що підтверджують інформацію учасників про відповідність їх таким критеріям, документів, що подаються учасниками у складі тендерної пропозиції, вимогами тендерної документації та результатами моніторингу закупівлі, а також видами виявлених порушень законодавства у сфері публічних закупівель у кожній конкретній ситуації.
Подібність правовідносин означає, зокрема, тотожність суб`єктного складу учасників відносин, об`єкта та предмета правового регулювання, а також умов застосування правових норм (зокрема, часу, місця, підстав виникнення, припинення та зміни відповідних правовідносин). Зміст правовідносин з метою з`ясування їх подібності в різних рішеннях суду (судів) визначається обставинами кожної конкретної справи.
Під судовими рішеннями в подібних правовідносинах слід розуміти такі рішення, де схожі предмет спору, підстави позову, зміст позовних вимог та встановлені фактичні обставини, а також має місце однакове матеріально-правове регулювання спірних правовідносин.
До таких висновків прийшов Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду у постанові від 10 грудня 2020 року по справі №160/6501/19.
Згідно з п.7 ст.10 Закону №2939 органу державного фінансового контролю надається право пред`являти керівникам та іншим особам підприємств, установ та організацій, що контролюються, обов`язкові до виконання вимоги щодо усунення виявлених порушень законодавства, вилучати в судовому порядку до бюджету виявлені ревізіями приховані і занижені валютні та інші платежі, ставити перед відповідними органами питання про припинення бюджетного фінансування і кредитування, якщо отримані підприємствами, установами та організаціями кошти і позички використовуються з порушенням чинного законодавства.
Відповідно до п.14 ч.1 ст.1 Закону №922 моніторинг процедури закупівлі - аналіз дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель під час проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та протягом його дії з метою запобігання порушенням законодавства у сфері публічних закупівель.
Тобто, на виконання легітимної мети проведення моніторингу - запобігання порушенням законодавства у сфері публічних закупівель, вимогами Закону №922 передбачено обов`язкове зазначення у висновку зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.
Відповідно до ч.19 ст.8 Закону №922 форма висновку та порядок його заповнення визначаються центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю. Слід зауважити, що Порядок заповнення форми висновку про результати моніторингу процедури закупівлі затверджений наказом Держаудитслужби від 08.09.2020 № 552 (далі Наказ №552).
Пунктом 3 Наказу №552 визначено, що у разі виявлення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель пункт 3 висновку має містити посилання на структурну одиницю компетенційного нормативно-правового акта, на підставі якого орган державного фінансового контролю зобов`язує замовника усунути у встановленому законодавством порядку такі порушення, а також зобов`язання щодо їх усунення.
При цьому у п.3 розділу II Висновку у порядку передбаченому пунктом 5 частини сьомої статті 8 Закону №922 обов`язково зазначаються: зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.
Зокрема, відповідно до частини 8 статті 8 Закону №922 замовник має право протягом трьох робочих днів з дня оприлюднення висновку одноразово звернутися до органу державного фінансового контролю за роз`ясненням змісту висновку та його зобов`язань, визначених у висновку. Протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення органом державного фінансового контролю висновку замовник оприлюднює через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявлених порушень.
Законодавцем диспозитивно визначено варіанти правомірної поведінки замовника при усуненні порушень, зазначених у висновку, зокрема, шляхом оприлюднення через електронну систему закупівель інформації та/або документів, що свідчать про усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, або інформації про причини неможливості усунення виявлених порушень.
Зважаючи на те, що процедура закупівлі вважається закінченою з моменту укладення договору про закупівлю, то внесення будь - яких змін до тендерної документації чи зміна прийнятих рішень щодо процедури проведення публічної закупівлі зі сторони позивача не вбачається за можливе, Східним офісом Держаудитслужби дотримано мети проведення моніторингу та наведено шляхи запобігання порушенням законодавства у сфері публічних закупівель.
Зокрема, Верховний Суд у постанові від 17.11.2022 року у справі №620/6135/20 зазначив, що варіант усунення порушення шляхом розірвання договору направлений на приведення відносин між сторонами у первісний стан.
Отже, у разі не дотримання вимог Закону №922-VII відносини між переможцем закупівлі та замовником взагалі б не виникли та договір про закупівлю не було б укладено.
Аналізуючи приписи ст. 41 Закону та статей 16, 216 ЦК України, Верховний Суд прийшов до висновку, що укладення договорів є завершальною стадією проведення процедури закупівлі, тому не відхилення пропозиції учасника та, як наслідок, укладення договору є підставою для припинення зобов`язань за таким договором.
В свою чергу, переможець процедури закупівлі - це учасник, тендерна пропозиція якого відповідає всім критеріям та умовам, що визначені у тендерній документації.
Відхилення тендерної пропозиції за наявності підстав, є обов`язком, а не правом замовника.
Тобто вимоги, зазначені у спірному висновку про результати моніторингу процедури закупівлі шляхом припинення зобов`язань за договором підлягали виконанню, а доводи, наведені у позовній заяві, не є підставою для його скасування.
Вибір способу усунення порушення, як і його нормативно-правове обґрунтування, чинним законодавством покладено на посадових осіб об`єкта контролю, а не на орган державного фінансового контролю, оскільки зазначення конкретних чи чітко визначених способів (шляхів) усунення виявлених за результатами моніторингу закупівлі порушень може обмежити право вибору об`єкта контролю у застосуванні інших способів усунення порушень, які встановлені законодавством та які б максимально захищали його права.
Верховний Суд у постанові від 02 червня 2022 року по справі №160/2951/20 звернув увагу на те, що правом вибору певного конкретного способу усунення виявлених порушень відповідно до приписів статті 65 Господарського кодексу України наділений саме керівник підприємства.
Так, відповідно до пункту 3 розділу III Порядку 552 у разі виявлення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель пункт 3 має містити посилання на структурну одиницю компетенційного нормативно-правового акта, на підставі якого орган державного фінансового контролю зобов`язує замовника усунути у встановленому законодавством порядку такі порушення, а також зобов`язання щодо їх усунення.
Оскаржуваний висновок містить посилання на структурну одиницю компетенційного нормативно-правового акта на підставі якої орган державного фінансового контролю зобов`язує замовника усунути у встановленому законодавством порядку порушення законодавства у сфері публічних закупівель та запропоновано можливий шлях усунення порушень, а саме дії, які повинен вчинити замовник.
Тобто, виходячи із структури та змісту частини 8 статті 8 Закону № 922, саме замовник публічної закупівлі вправі визначати, яким чином він має намір усунути виявлені правопорушення, обираючи один із визначених законом правомірних варіантів поведінки. Таким чином, укладення договорів є завершальною стадією проведення процедури закупівлі, тому не відхилення пропозиції учасника та, як наслідок, укладення договору, є підставою для розірвання такого договору.
Аналогічні висновки були також висловлені Верховним Судом у справах № 420/693/21, №200/100092/20, №280/8475/20 та суд не вбачає підстав для відступу від такої правової позиції.
Також Верховний Суд у справі №480/2102/22 підтвердив позицію, викладену судами раніше, щодо способу усунення порушень, зокрема, зазначив, що: « 66. В оскаржуваному висновку, з урахуванням конкретних обставин, зобов`язано позивача здійснити заходи, направлені на недопущення встановлених порушень у подальшому, зокрема шляхом притягнення до відповідальності осіб, якими допущені порушення та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів.
67. Отже, контролюючий орган чітко визначив, які саме дії повинен здійснити позивач, зокрема «здійснити заходи, направлені на притягнення до відповідальності осіб, якими допущені порушення та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів».
68. Суд також звертає увагу на те, що визначений спосіб усунення виявлених порушень у спірній ситуації є пропорційним із виявленими порушеннями, відповідає завданню здійснення державного фінансового контролю та направлений на недопущення їх вчинення у подальшому.
70. Крім того, Суд зауважує, що зобов`язання органом державного фінансового контролю позивача щодо розгляду питання про притягнення винних працівників до відповідальності саме по собі не створює жодних негативних наслідків для позивача, оскільки не зобов`язує його прийняти конкретне рішення. В силу вимог пункту 15 частини першої статті 10 Закону №2939-ХІІ орган державного фінансового контролю наділений лише правом ініціювання питання щодо притягнення до відповідальності винних допущених порушеннях осіб. Водночас питання виявлення осіб, винних у порушеннях, зазначених спірному висновку, та встановлення достатності підстав для притягнення їх відповідальності, прерогативою позивача.
Відтак, аргументи та доводи позовної заяви не спростовують встановлених Офісом порушень, допущених Замовником під час проведення процедури закупівлі. Зміст висновку повністю відповідає вимогам чинного законодавства та фактичним обставинам справи, які мали місце при розгляді питання дотримання Замовником вимог Закону №922 та Особливостей під час проведення процедури закупівлі.
Відповідно до частини 1 статті 72 Кодексу адміністративного судочинства України, доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Частинами 1, 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Згідно із ч.1 ст.90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.
У рішенні по справі «Серявін та інші проти України» від 10 лютого 2010 року, заява 4909/04, суд повторює, що згідно із його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі Руїс Торіха проти Іспанії від 9 грудня 1994 року, серія A, № 303-A, п.29).
За вказаних обставин, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України та матеріалів справи, суд дійшов висновку, що викладені в позовній заяві доводи позивача є необґрунтованими, отже вимоги такими, що не підлягають задоволенню.
Зважаючи на те, що у задоволенні позову суд відмовляє, судові витрати відповідно до вимог статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України не розподіляються.
Керуючись ст.ст.2, 77, 78, 90, 139, 242-243, 245-246, 258, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя Г. В. Луговська