Справа № 380/7212/26
Суддя: Сподарик Наталія Іванівна
Дата ухвалення: 2026-04-21 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

21 квітня 2026 рокусправа № 380/7212/26

Суддя Львівського окружного адміністративного суду Сподарик Н.І. перевіривши матеріали позовної заяви товариства з обмеженою відповідальністю «Львів Інвест Груп 1» до Головного управління ДПС у Львівській області про визнання протиправними та скасування податкових-повідомлень рішень,-

в с т а н о в и л а:

На розгляд Львівського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява товариства з обмеженою відповідальністю «Львів Інвест Груп 1» (79029, м. Львів, вул. Боберського І, кв. 21; ) до Головного управління ДПС у Львівській області (м. Львів, вул. Стрийська, 35; ) з вимогами:

- визнати протиправними та скасувати прийняті ГУ ДПС у Львівській області податкові повідомлення-рішення: від 22.05.2023 року №11232/13-01-07-09; від 22.05.2023 року №11256/13-01-07-09; від 22.05.2023 року №11254/13-01-07-09; від 22.05.2023 року №11226/13-01-07-09; від 11.08.2023 року №18174/13-01-07-09.

Відповідно до ч.1 ст.171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, зокрема, чи: відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Перевіривши матеріали позову встановлено, що позовну заяву подано без додержання вимог, передбачених ст. ст. 160, 161 КАС України.

Відповідно до абзацу першого частини другої статті 122 КАС України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Верховний Суд у складі судової палати з розгляду справ щодо податків, зборів та інших обов`язкових платежів Касаційного адміністративного суду в постанові від 26.11.2020 за наслідками розгляду справи №500/2486/19 вважав, що зазначений у пункті 102.1 статті 102 ПК України строк є саме строком давності, який має матеріально-правову природу, а тому не може бути одночасно і процесуальним строком звернення до суду. Між правовою природою матеріально-правового строку давності в податкових правовідносинах та процесуального строку звернення до адміністративного суду є сутнісна різниця, а тому помилковим є ототожнення їх призначення при використанні.

З метою забезпечення єдиної правозастосовчої практики під час судового розгляду відповідних спорів у справах, у яких позивачами не використовувалась процедура адміністративного оскарження рішень податкового органу про нарахування грошових зобов`язань, та у розвиток правового підходу, викладеного у постанові Верховного Суду від 26.11.2020 у справі №500/2486/19, Верховний Суд в постанові від 27.01.2022 розглядаючи справу №160/11673/20 сформулював такий правовий висновок:

«Процесуальний строк звернення до суду з позовом про скасування податкового повідомлення-рішення (рішення про застосування штрафних санкцій) у випадку, якщо платником податків не використовувалася процедура досудового вирішення спору (адміністративного оскарження) визначається частиною другою статті 122 КАС України - становить шість місяців і обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів».

Позивач оскаржує податкові повідомлення-рішення ГУ ДПС у Львівській області від 22.05.2023 року №11232/13-01-07-09; від 22.05.2023 року №11256/13-01-07-09; від 22.05.2023 року №11254/13-01-07-09; від 22.05.2023 року №11226/13-01-07-09; від 11.08.2023 року №18174/13-01-07-09. Цей позов підписано та подано до суду через систему «Електронний суд» 15.04.2026, тобто із значним пропуском шестимісячного строку звернення до суду.

До позовної заяви представник позивача подав заяву, просить суд поновити строк звернення до адміністративного суду. Обґрунтовуючи поважність причин пропуску строку звернення до суду з цим з позовом посилається на те, що позивач маючи суб`єктивне/власне розуміння правових наслідків оскаржуваних ППР, яке було змінено з моменту подання фінансової звітності малого підприємства за 2025 рік, внаслідок чого було встановлено непропорційність штрафних санкцій, наслідком стягнення яких буде неплатоспроможність товариства та повне припинення господарської діяльності, що в свою чергу є об`єктивною причиною, яка свідчить про поважність причин пропуску строку. Саме з 01.03.2026 позивач дізнався про порушення своїх прав з підстав визначених у позовній заяві. Зазначив також, що оскаржувані ППР були предметом розгляду у справі №380/20009/23, у задоволенні позову відмовлено. Вказане свідчить про вчинення позивачем дій направлених на захист свої прав, таке звернення відбулось протягом встановлених строків звернення до суду. Поряд з цим, після формування позивачем та подачі до контролюючого органу звітності малого підприємства за 2025 рік, тобто після 01.03.2026, позивач не міг звернутися до суду з новим позовом, який ґрунтується на інших підставах, до моменту остаточного вирішення судами справи №380/20009/23. Просить поновити пропущений строк звернення до суду.

Оцінюючи наведені позивачем обставин в обгрунтування поважності причин пропуску строку звернення до суду суд враховує таке.

З позовної заяви та клопотання представника позивача про поновлення строку звернення до суду, встановлено, що позивачем пропущено строк звернення до суду, що не заперечується позивачем. Факт пропуску строку звернення до суду позивач не пов`язує з фактом його неповідомлення про прийняті ГУ ДПС у Львівській області податковими повідомленнями-рішеннями, отже про такі йому було відомо. Посилання представника позивача на те, що про порушення своїх прав позивач дізнався лише після подання звітності малого підприємства за 2025 рік, не можуть вважатися поважними причинами пропуску строку звернення до суду.

При оцінці строків звернення до суду в межах даної справи і з врахуванням позиції позивача щодо зміни підстави позову (в даній позовній заяві позовні вимоги ґрунтуються на інших підставах, зокрема непропорційності застосованих штрафних санкцій, їх неспівмірність з допущеним правопорушенням, порушенням балансу між суспільними інтересами та правом позивача на мирне володіння своїм майном), однак просить і повторно визнати протиправними і скасувати податкові повідомлення рішення, суд приходить до переконання, що саме і позивач зволікав із обґрунтуванням позовних вимог і збиранням доказів, так як при первісному зверненні до суду (справа №380/20009/23), предметом позову були податкові повідомлення рішення, так і станом на момент звернення до суду з даним позовом. Більше того, судом встановлено, що справа №380/20009/23 розглядалась в порядку загального позовного провадження, проводились судові засідання, де позивач мав змогу надавати свої пояснення щодо позовних вимог, змінювати підстави позову в тому числі. Водночас, представник позивача не зазначає про причини, які перешкоджали йому вчиняти дії щодо захисту порушеного права під час розгляду справи №380/20009/23, не зазначає причин неможливості обґрунтовувати позовні вимоги під час розгляду справи №380/20009/23 з підстав наведених у даному позові.

Дотримання строків звернення до адміністративного суду є однією з умов дисциплінування учасників цих відносин у випадку, якщо вони стали спірними, а також однією із гарантій дотримання у суспільних відносинах принципу правової визначеності, як складової принципу верховенства права. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними та після завершення таких строків, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

У справах «Стаббігс та інші проти Великобританії» та «Девеер проти Бельгії» Європейський суд дійшов висновку, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав.

Крім того, Європейський суд з прав людини у рішенні від 28.03.2006 у справі «Мельник проти України» зазначив, що правила регулювання строків для подання скарги, безумовно, мають на меті забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності.

Позивач, необґрунтовано не дотримуючись порядку, позбавляє себе можливості реалізовувати своє право на звернення до суду в межах строків звернення до суду, нереалізація цього права зумовлена його власною пасивною поведінкою.

Жодних обставин, які б вказували на поважність причин пропуску строку звернення до суду, позивачем не наведено та судом не встановлено.

Отже, підстав для задоволення клопотання позивача про поновлення строку звернення до суду з огляду на повідомлені ним обставини немає.

Відповідно до частини першої статті 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, позов залишається без руху, якщо підстави, вказані нею у заяві про поновлення строку, визнані судом неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою та вказати інші підстави для поновлення строку, якщо такі існують.

Керуючись статтями 160, 161, 169, 243, 248, 256 КАС України, суд -

у х в а л и в:

Визнати неповажними причини пропуску строку звернення до суду з позовом, викладені у клопотанні про поновлення про поновлення пропущеного строку звернення до суду.

Позовну заяву товариства з обмеженою відповідальністю «Львів Інвест Груп 1» до Головного управління ДПС у Львівській області про визнання протиправними та скасування податкових-повідомлень рішень - залишити без руху.

Позивачу надати строк протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху для усунення зазначених в мотивувальній частині ухвали недоліків шляхом подання:

- обґрунтованої заяви про поважні причини пропуску позивачем строку звернення до суду з позовом з наданням відповідних доказів (вказати інші причини пропуску строку звернення до суду, якщо такі є, та надати докази у підтвердження таких обставин);

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Ухвала в апеляційному порядку окремо не оскаржується.

Суддя Сподарик Наталія Іванівна