Справа № 480/200/25
Суддя: М.М. Шаповал
Дата ухвалення: 2026-04-23 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

СУМСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

23 квітня 2026 року Справа № 480/200/25

Сумський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді - Шаповала М.М.,

за участю секретаря судового засідання - І.С. Іуткіної,

представника позивача - адвоката Є.В. Яковлева,

представника відповідача - Ю.В. Копчинської,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Суми адміністративну справу №480/200/25 за позовом товариства з обмеженою відповідальністю «Оптсум-Трейд» до Вінницької митниці про визнання протиправним та скасування рішення,-

В С Т А Н О В И В:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Оптсум-Трейд" просить суд:

- визнати протиправними та скасувати рішення про коригування митної вартості товарів № UA401060/2024/000071/2 від 14.10.2024 та картку відмови № UA401060/2024/000212 від 14.10.2024; рішення про коригування митної вартості товарів № UA401060/2024/000078/2 від 07.11.2024 та картку відмови № UA401060/2024/000243 від 07.11.2024; рішення про коригування митної вартості товарів № UA401060/2024/000084/2 від 20.11.2024 та картку відмови № UA401060/2024/000255 від 20.11.2024; рішення про коригування митної вартості товарів № UA401060/2024/000100/1 від 24.12.2024 та картку відмови № UA401060/2024/000287 від 24.12.2024.

Крім того, просить стягнути витрати на професійну правничу допомогу у фіксованому розмірі 60 000 грн.

В обґрунтування позову покликається на те, що 14.10.2024 було подано до відповідача електронну митну декларацію, яка була прийнята митним органом з присвоєнням їй номера № 24UA25U8, для митного оформлення (випуску) товарів, які було поставлено згідно Контракту. Разом з декларацією надано повний пакет документів, що підтверджують митну вартість товару в сумі 43733,39 дол. США. Відповідач надіслав повідомлення про необхідність надання додаткових документів, на яке позивач надав відповіді. Однак, 14.10.2024 відповідач виніс рішення про коригування митної вартості та картку відмови, що призвело до переплати митних платежів на суму 511 602,52 грн.

07.11.2024 було подано до відповідача електронну митну декларацію, яка була прийнята митним органом з присвоєнням їй номера № 24UA65U4, для митного оформлення (випуску) товарів, які було поставлено згідно Контракту. Разом з декларацією надано повний пакет документів, що підтверджують митну вартість товару в сумі 30686,04 дол. США. Відповідач надіслав повідомлення про необхідність надання додаткових документів, на яке позивач надав відповіді. Однак, 07.11.2024 відповідач виніс рішення про коригування митної вартості та картку відмови, що призвело до переплати митних платежів на суму 361 634,52 грн.

20.11.2024 було подано до відповідача електронну митну декларацію, яка була прийнята митним органом з присвоєнням їй номера № 24UA53U8, для митного оформлення (випуску) товарів, які було поставлено згідно Контракту. Разом з декларацією надано повний пакет документів, що підтверджують митну вартість товару в сумі 30686,04 дол. США. Відповідач надіслав повідомлення про необхідність надання додаткових документів, на яке позивач надав відповіді. Однак, 20.11.2024 відповідач виніс рішення про коригування митної вартості та картку відмови, що призвело до переплати митних платежів на суму 141 685,33 грн.

24.12.2024 було подано до відповідача електронну митну декларацію, яка була прийнята митним органом з присвоєнням їй номера № 24UA11U2, для митного оформлення (випуску) товарів, які було поставлено згідно Контракту. Разом з декларацією надано повний пакет документів, що підтверджують митну вартість товару в сумі 22723,22 дол. США. Відповідач надіслав повідомлення про необхідність надання додаткових документів, на яке позивач надав відповіді. Однак, 24.12.2024 відповідач виніс рішення про коригування митної вартості та картку відмови, що призвело до переплати митних платежів на суму 272 691,90 грн.

Позивач стверджує, що дії відповідача протиправні, оскільки подані документи є достатніми для підтвердження митної вартості за першим методом. Просить позов задовольнити. У відповідності до ст. 139 КАС України просить вирішити питання розподілу судових витрат.

Ухвалою від 13.01.2025 провадження у справі відкрито, розгляд справи вирішено проводити за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін.

Представник позивача у судовому засіданні позовні вимоги підтримала, просила суд задовольнити їх у повному обсязі.

Представник відповідача у судовому засіданні проти задоволення позовних вимог заперечувала, зазначила, що подані документи містять розбіжності, не підтверджують числові значення митної вартості, а також на наявність інформації в ЄАІС Держмитслужби про вищу вартість аналогічних товарів. Відповідач вважає, що коригування здійснено правомірно за резервним методом (ст. 64 МКУ), а також заперечує розмір судового збору та витрат на правничу допомогу як завищені. Просить у позові відмовити.

Вислухавши пояснення представників сторін, дослідивши матеріали справи, оцінивши наявні в ній докази в їх сукупності, суд прийшов до висновку, що позов є обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню, з огляду на наступне.

Судом встановлено, що 08 березня 2024 року між товариством з обмеженою відповідальністю "ОПТСУМ- ТРЕЙД" (Покупець) (далі - Позивач/ТОВ "ОПТСУМ-ТРЕЙД") та NOVINO TRADING LIMITED (Продавець) укладено контракт № NTL20240308.

Додатковою угодою № б/н від 18.07.2024 до Контракту між товариством з обмеженою відповідальністю "ОПТСУМ-ТРЕЙД" та NOVINO TRADING LIMITED доповнено статтю 3 Контракту.

14.10.2024 позивачем було подано до відповідача електронну митну декларацію, яка була прийнята митним органом з присвоєнням їй номера № 24UA25U8, для митного оформлення (випуску) товарів, які було поставлено згідно Контракту. На підтвердження заявленої в цій митній декларації інформації, зокрема, митної вартості товару, яка становить 43733,39 доларів США, разом із декларацією було подано наступні документи: Пакувальний лист (Packing list) № б/н від 12.07.2024, Рахунок-фактура (інвойс) (Commercial invoice) № NVLOPT240712/1 від 12.07.2024, Коносамент (Bill of lading) № SHWS224070664 від 18.07.2024, автотранспортна накладна CMR № 2359 від 07.10.2024, Декларація (Dispatch note model T1) №24ROCT1900F39797L7 від 10.10.2024, Декларацiя про походження товару (Declaration of origin) № NVLOPT240712/1 від 12.07.2024, Прейскурант (прайс-лист) виробника товару № NTR20240529/09 від 29.05.2024 (з перекладом), Висновок про вартісні характеристики товару, підготовлений спеціалізованою експертною організацією № 20-24/10-2024 від 11.10.2024, розрахунок ціни (калькуляція собівартості) № NVLOPT240712/1 від 12.07.2024 (з перекладом), Додаткова угода до Контракту № б/н від 18.07.2024, Зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу товарів (крім позначеного кодом 4104), подання якого для митного оформлення не супроводжується поданням пов`язаних з ним посередницьких (зовнішньоекономічних та/або внутрішніх) договорів № NTL20240308 від 08.03.2024, Видаткова накладна № NVLOPT240712/1 від 12.07.2024 (з перекладом), Відвантажувальна специфікація № NVLOPT240712/1 від 12.07.2024 (з перекладом), Комерційна пропозиція № NTL20240227 від 27.02.2024 (з перекладом), Лист № 1024/1 від 04.10.2024 року з інформацією від ТОВ "ОПТСУМ-ТРЕЙД", що страхування вантажу не здійснювалося, Лист № 1024/2 від 04.10.2024 року з інформацією від ТОВ «ОПТСУМ-ТРЕЙД», що вантаж не підлягає процедурі ліцензування; Лист № NVLOPT240712/1/1 від 12.07.2024 від продавця про те, що вартість перевезення, логістика, вантажно-розвантажувальні роботи включені в ціну товару (з перекладом); Лист № NVLOPT240712/1/2 від 12.07.2024 від продавця про те, що посередницькі послуги не залучалися (з перекладом); Лист № NVLOPT240712/1/3 від 12.07.2024 року від продавця про те, що ліцензування товару не передбачено (з перекладом); Лист № NVLOPT240712/1/4 від 12.07.2024 року від продавця про те, що страхування вантажу не здійснювалося (з перекладом); Лист № NVLOPT240712/1/5 від 12.07.2024 року від продавця про те, що ніяких платежів від третіх осіб не було отримано (з перекладом); Якісний опис № NVLOPT240712/1 від 12.07.2024 (з перекладом).

14.10.2024 відповідачем направлено повідомлення позивачу № 825941, в якому зазначено: "Керуючись положеннями частини 2 статті 53 Митного кодексу України, прошу надати наступні документи: - якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; - за наявності інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; - якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.".

14.10.2024 позивачем надано наступні відповіді на повідомлення відповідача, в яких позивач зазначив, що на момент митного оформлення оплата за партію оцінюваного товару не була здійснена. Отже, рахунок сплачено не було, банківські платіжні документи відсутні, відповідно до п. 4 ч. 2 ст. 53 МК України надання ТОВ "ОПТСУМ-ТРЕЙД" таких документів на законодавчому рівні не вимагається; страхування вантажу за інвойсом не здійснювалося, що підтверджується наявними у відповідача листом Продавця № NVLOPT240712/1/4 від 12.07.2024 та листом ТОВ "ОПТСУМ-ТРЕЙД" № 1024/1 від 04.10.2024, тому необхідність подання документів за п. 8 ч. 2 ст.53 МК України виключається.

14.10.2024 відповідачем направлено ще одне повідомлення позивачу № 825946, в якому зазначено: "Надані до митного оформлення документи мають розбіжності та не містять достовірних відомостей про визначення митної вартості, які базуються на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню....".

14.10.2024 позивачем надано наступні відповіді на повідомлення відповідача № 14/10/24-3 -№ 14/10/24-11.

14.10.2024 відповідачем було прийнято рішення про коригування митної вартості товарів № UA401060/2024/000071/2, в якому вказано наступне: "У відповідності до вимог пункту 5 статті 55 Митного кодексу України та пункту 4 статті 57 Митного кодексу України (далі МКУ) проведена процедура консультації між митним органом та декларантом з метою обміну наявної у кожного з них інформацією та обґрунтованого вибору методу визначення митної вартості на підставі інформації, яка наявна в митному органі. Результати проведеної консультації наведено у електронному повідомленні, направленим декларанту.".

Обґрунтування причин, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано на підставі вимог ст.ст.: 54, 55, 57-59 МКУ:

1) невідповідність обраного декларантом методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 МКУ, в зв`язку з тим, що використані декларантом відомості не підтверджені в повній мірі документально, а також в зв`язку з тим, що документи подані декларантом та зазначені у частині другій статті 53 МКУ, містять розбіжності які мають вплив на правильність визначення митної вартості та не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари (зокрема: - наявні рішення про визначення митної вартості за подібним товаром по даному підприємству;

- декларантом не надана митна декларація країни відправлення; - наданий до митного оформлення прайс - лист № NTR20240529/09 від. 29.05.2024. є по суті офертою для конкретного покупця, тобто виданий продавцем безпосередньо ТОВАРИСТВО З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ "ОПТСУМ-ТРЕЙД" та не відображає "дійсну вартість" у розумінні ст. VII Генеральної угоди про тарифи й торгівлю 1994 року. Так відповідно до ст. VII Генеральної угоди про тарифи й торгівлю, під "дійсною вартістю" слід розуміти ціну, за яку, під час та в місці, визначеним законодавством імпортуючої країни, такий чи подібний товар продається або пропонується до продажу при звичайному ході торгівлі за умов повної конкуренції. Згідно загальноприйнятої світової практики прейскурант (прайс-лист) - це довідник цін (тарифів) на товари та/або види послуги, який адресований невизначеному колу покупців;

- відсутній транспортний договір щодо морського перевезення згідно коносаменту № SHWS224070664 від 18.07.2024;

- відсутні банківські/платіжні документи, що підтверджують факт оплати морського перевезення згідно коносаменту № SHWS224070664 від 18.07.2024;

- в інвойсі № NVLOPT240712/1, від 12.07.2024 не зазначені умови оплати;

- наданий до митного оформлення Висновок експерта 20-24/10-2024 від 11.10.2024 взято митницею до уваги, але він не може слугувати підставою для підтвердження заявленої митної вартості товарів, через невідповідність вимогам ст. 12 Закону України "Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні" від 12.07.2001 № 2658-ІІІ зі змінами та пп. 56-60 Національного стандарту №1 "Загальні засади оцінки майна та майнових прав", затверджений Постановою КМУ від 10.09.2003 № 1440 зі змінами; - відсутній договір та заявка про перевезення, з перевізником, що зазначений в CMR від. 07.10.2024 № 2359;

- відсутні транспортні довідки, рахунки; а також в зв`язку з ненаданням декларантом всіх витребуваних додаткових документів, передбачених п.3 ст.53 МКУ; 2) не надана декларантом (відсутня у розпорядженні митного органу) інформація щодо угод на ідентичні товари. При прийнятті даного Рішення застосовані "Методичні рекомендації щодо роботи посадових осіб митних органів з аналізу, виявлення та оцінки ризиків при здійсненні контролю правильності визначення митної вартості товарів", які переміщуються через митний кордон України, затверджені наказом Держмитслужби України від 01.07.2021 № 476.

З метою забезпечення повноти оподаткування було проведено аналіз баз даних АСМО "Інспектор" та ЄАІС Держмитслужби України та встановлено, що рівень митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, митне оформлення яких вже здійснено, з тієї ж країни (регіону) і час експорту яких збігається з часом експорту оцінюваних товарів або є максимально наближеним до нього, не відповідає заявленому. Враховуючи, що використані декларантом відомості для цілей визначення митної вартості містять розбіжності та неточності, не містять всіх конкретних числових значень щодо ціни, яка була сплачена, відповідно до пп.2, 3 ст. 58 МКУ застосовуються другорядні методи, зазначені у пункті 2 частини першої статті 57 МКУ. Митна вартість не може бути визначена за другорядними методами (ст. 59 та 60 МКУ) по причині відсутності у митного органу інформації про ідентичні та подібні (аналогічні) товари, що були оформлені у митному відношенні. Визначити митну вартість за другорядними методами (ст.62 та ст.63 МКУ) неможливо з причини відсутності у митного органу вартісної основи для розрахунку митної вартості.

Відповідно до п.1 ст. 64 МКУ у разі якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом послідовного використання методів, зазначених у статтях 58-63 МКУ, митна вартість оцінюваних товарів визначається з використанням способів, які не суперечать законам України і є сумісними з відповідними принципами і положеннями Генеральної угоди з тарифів і торгівлі (GATT). Митна вартість буде визначена за резервним методом згідно ст. 64 МКУ. Декларантом під час проведення з ним консультацій додаткової інформації для застосування резервного методу також не надано. Таким чином, між митним органом та декларантом проведені консультації з метою обґрунтованого вибору методу визначення митної вартості на підставі інформації, яка наявна в митного органу. Товар № 1. Джерелом числового значення митної вартості товару є ЕМД від 23.08.2024р. № UA500100/2024/ 010540 за якою оформлено приблизно однакову кількість товару (вага нетто 10340 кг) у максимально наближений час за резервним методом ідентичний товар: 1. Полотно трикотажне ворсове з синтетичних поліефірних ниток 100%, пофарбоване з розрізаним ворсом.

Просочення, дублювання та покриття пластмасами, що спостерігаються неозброєним оком, відсутнє. Загальна максимальна і мінімальна ширина 180 (+/- 5) см., загальна максимальна і мінімальна ширина (по фону) між пругами 175 (+/- 5) см. Поверхнева щільність складає -270 (+/-10) г/м2: Fabric -31050,00м. Виробник NOVINO TRADING LTDТ торговельна марка немає даних Країна виробництва CN та складає 3,97 USD за кг.".

Відповідачем також прийнято картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA401060/2024/000212 від 14.10.2024.

Через винесення відповідачем картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA401060/2024/000212 від 14.10.2024 року та рішення про коригування митної вартості товарів № UA401060/2024/000071/2 від 14.10.2024, позивач подав нову митну декларацію ІМ 40 ДЕ № 24UA43U9 від 14.10.2024.

Позивачем було визначено митну вартість товару згідно інвойсу № NVLOPT240712/1 від 12.07.2024, яка становить 43733,39 доларів США (графа 22 митної декларації № 24UA25U8).

Суми платежів, нараховані за митною вартістю згідно інвойсу № NVLOPT240712/1 від 12.07.2024 склали 144107,12 грн (вид 020 мито) та 389089,22 грн (вид 028 -ПДВ), що вказано у графі В "Подробиці розрахунків" митної декларації № 24UA25U8.

Суми платежів, нараховані за митною вартістю, визначеною відповідачем, склали 282378,07 грн (вид 020 мито) та 762420,79 грн (вид 028 - ПДВ), що вказано у графі В " Подробиці розрахунків" нової митної декларації ІМ 40 ДЕ № 24UA43U9.

Різниця між сумами платежів, нарахованими за митною вартістю згідно інвойсу № NVLOPT240712/1 від 12.07.2024 (144107,12 + 389089,22 = 533 196,34 грн) та сумами платежів, нарахованими за митною вартістю, визначеною відповідачем (282378,07 + 762420,79 = 1 044 798,86 грн) склала 1 044 798,86 533 196,34 = 511 602,52 гривні.

07.11.2024 позивачем було подано до відповідача електронну митну декларацію, яка була прийнята митним органом з присвоєнням їй номера № 24UA65U4, для митного оформлення (випуску) товарів, які було поставлено згідно Контракту. На підтвердження заявленої в цій митній декларації інформації, зокрема, митної вартості товару, яка становить 30686,04 доларів США, разом із декларацією було подано наступні документи:

1. Пакувальний лист (Packing list) № б/н від 01.08.2024;

2. Рахунок-фактура (інвойс) (Commercial invoice) № NVLOPT240801/1 від 01.08.2024;

3. Коносамент (Bill of lading) № ZJSM24071111 від 06.08.2024;

4. Автотранспортна накладна CMR № 6986 від 04.11.2024;

5. Декларація про походження товару (Declaration of origin) № NVLOPT240801/1 від 01.08.2024;

6. Прейскурант (прайс-лист) виробника товару № NTR20240620/01 від 20.06.2024 (з перекладом);

7. Висновок про вартісні характеристики товару, підготовлений спеціалізованою експертною організацією № 20-19/11-2024 від 06.11.2024;

8. Розрахунок ціни (калькуляція собівартості) № NVLOPT240801/1 від 01.08.2024 (з перекладом);

9. Зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу товарів (крім позначеного кодом 4104), подання якого для митного оформлення не супроводжується поданням пов`язаних з ним посередницьких (зовнішньоекономічних та/або внутрішніх) договорів № NTL20240308 від 08.03.2024;

10. Видаткова накладна № NVLOPT240801/1 від 01.08.2024 (з перекладом);

11. Відвантажувальна специфікація № NVLOPT240801/1 від 01.08.2024 (з перекладом);

12. Комерційна пропозиція № NTL20240227 від 27.02.2024 (з перекладом);

13. Лист № 1124/1 від 01.11.2024 з інформацією від ТОВ "ОПТСУМ-ТРЕЙД", що страхування вантажу не здійснювалося;

14. Лист № 1124/2 від 01.11.2024 з інформацією від ТОВ "ОПТСУМ-ТРЕЙД", що вантаж не підлягає процедурі ліцензування;

15. Лист № NVLOPT240801/1/1 від 01.08.2024 від продавця про те, що вартість перевезення, логістика, вантажно-розвантажувальні роботи включені в ціну товару (з перекладом);

16. Лист № NVLOPT240801/1/2 від 01.08.2024 від продавця про те, що посередницькі послуги не залучалися (з перекладом);

17. Лист № NVLOPT240801/1/3 від 01.08.2024 від продавця про те, що ліцензування товару не передбачено (з перекладом);

18. Лист № NVLOPT240801/1/4 від 01.08.2024 від продавця про те, що страхування вантажу не здійснювалося (з перекладом);

19. Лист № NVLOPT240801/1/5 від 01.08.2024 від продавця про те, що ніяких платежів від третіх осіб не було отримано (з перекладом);

20. Якісний опис № NVLOPT240801/1 від 01.08.2024 (з перекладом).

07.11.2024 відповідачем направлено повідомлення Позивачу № 833468, в якому зазначено: "Керуючись положеннями частини 2 статті 53 Митного кодексу України, прошу надати наступні документи: - якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; - за наявності інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; - якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування".

07.11.2024 позивачем надано відповіді на повідомлення відповідача, а саме за № 07/11/24-3 -07/11/24-11.

07.11.2024 відповідачем було прийнято рішення про коригування митної вартості товарів № UA401060/2024/000078/2, в якому вказано наступне: "У відповідності до вимог пункту 5 статті 55 Митного кодексу України та пункту 4 статті 57 Митного кодексу України (далі - МКУ) проведена процедура консультації між митним органом та декларантом з метою обміну наявної у кожного з них інформацією та обґрунтованого вибору методу визначення митної вартості на підставі інформації, яка наявна в митному органі. Результати проведеної консультації наведено у електронному повідомленні, направленим декларанту. Обґрунтування причин, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано на підставі вимог ст.ст.: 54, 55, 57-59 МКУ:

1) невідповідність обраного декларантом методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 МКУ, в зв`язку з тим, що використані декларантом відомості не підтверджені в повній мірі документально, а також в зв`язку з тим, що документи подані декларантом та зазначені у частині другій статті 53 МКУ, містять розбіжності які мають вплив на правильність визначення митної вартості та не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари (зокрема: - наявні рішення про визначення митної вартості за подібним товаром по даному підприємству; - декларантом не надана митна декларація країни відправлення;

- наданий до митного оформлення прайс - лист № NTR20240620/01 від 20.06.2024 є по суті офертою для конкретного покупця, тобто виданий продавцем ТОВАРИСТВО З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ "ОПТСУМТРЕЙД" та не відображає "дійсну вартість" у розумінні ст. VII Генеральної угоди про тарифи й торгівлю 1994 року. Так відповідно до ст. VII Генеральної угоди про тарифи й торгівлю, під "дійсною вартістю" слід розуміти ціну, за яку, під час та в місці, визначеним законодавством імпортуючої країни, такий чи подібний товар продається або пропонується до продажу при звичайному ході торгівлі за умов повної конкуренції. Згідно загальноприйнятої світової практики прейскурант (прайс-лист) - це довідник цін (тарифів) на товари та/або види послуги, який адресований невизначеному колу покупців;

- відсутній транспортний договір щодо морського перевезення згідно коносаменту № ZJSM24071111 від 06.08.2024;

- відсутні банківські/платіжні документи, що підтверджують факт оплати морського перевезення згідно коносаменту № ZJSM24071111 від 06.08.2024;

- в інвойсі № NVLOPT240801/1, від 01.08.2024р. не зазначені умови оплати;

- наданий до митного оформлення Висновок експерта 20-19/11-2024 від 06.11.2024 взято митницею до уваги, але він не може слугувати підставою для підтвердження заявленої митної вартості товарів, через невідповідність вимогам ст. 12 Закону України "Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні" від 12.07.2001 № 2658-ІІІ зі змінами та пп. 56-60 Національного стандарту № 1 "Загальні засади оцінки майна та майнових прав", затверджений Постановою КМУ від 10.09.2003 № 1440 зі змінами;

- відсутній договір та заявка про перевезення, з перевізником, що зазначений в CMR від. 04.11.2024 № 6986;

- відсутні транспортні довідки, рахунки; а також в зв`язку з ненаданням декларантом всіх витребуваних додаткових документів, передбачених п.3 ст.53 МКУ;

2) не надана декларантом (відсутня у розпорядженні митного органу) інформація щодо угод на ідентичні товари. При прийнятті даного Рішення застосовані "Методичні рекомендації щодо роботи посадових осіб митних органів з аналізу, виявлення та оцінки ризиків при здійсненні контролю правильності визначення митної вартості товарів", які переміщуються через митний кордон України, затверджені наказом Держмитслужби України від 01.07.2021 №476. З метою забезпечення повноти оподаткування було проведено аналіз баз даних АСМО "Інспектор" та ЄАІС Держмитслужби України та встановлено, що рівень митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, митне оформлення яких вже здійснено, з тієї ж країни (регіону) і час експорту яких збігається з часом експорту оцінюваних товарів або є максимально наближеним до нього, не відповідає заявленому. Враховуючи, що використані декларантом відомості для цілей визначення митної вартості містять розбіжності та неточності, не містять всіх конкретних числових значень щодо ціни, яка була сплачена, відповідно до пп.2, 3 ст. 58 МКУ застосовуються другорядні методи, зазначені у пункті 2 частини першої статті 57 МКУ. Митна вартість не може бути визначена за другорядними методами (ст. 59 та 60 МКУ) по причині відсутності у митного органу інформації про ідентичні та подібні (аналогічні) товари, що булиоформлені у митному відношенні. Визначити митну вартість за другорядними методами (ст.62 та ст.63 МКУ) неможливо з причини відсутності у митного органу вартісної основи для розрахунку митної вартості. Відповідно до п.1 ст. 64 МКУ у разі якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом послідовного використання методів, зазначених у статтях 58-63 МКУ, митна вартість оцінюваних товарів визначається з використанням способів, які не суперечать законам України і є сумісними з відповідними принципами і положеннями Генеральної угоди з тарифів і торгівлі (GATT). Митна вартість буде визначена за резервним методом згідно ст. 64 МКУ. Декларантом під час проведення з ним консультацій додаткової інформації для застосування резервного методу також не надано. Таким чином, між митним органом та декларантом проведені консультації з метою обґрунтованого вибору методу визначення митної вартості на підставі інформації, яка наявна в митного органу. Товар № 1. Джерелом числового значення митної вартості товару є ЕМД від 14.10.2024 № UA401060/2024/ 015043 за якою оформлено приблизно однакову кількість товару (вага нетто 10340 кг) у максимально наближений час за резервним методом ідентичний товар: Полотно трикотажне ворсове з синтетичних поліефірних ниток 100%, пофарбоване з розрізаним ворсом. Просочення, дублювання та покриття пластмасами, що спостерігаються неозброєним оком, відсутнє. Загальна максимальна і мінімальна ширина 142 (+/- 5) см., загальна максимальна і мінімальна ширина (по фону) між пругами 137 (+/- 5) см: Fabric art. MOLLY- 7092,00м. Поверхнева щільність складає - 490 (+/-10) г/м2Fabric art. MOLLY MINI- 7027,00м.Поверхнева щільність складає -370 (+/-10) г/м2Fabric art. ICE- 10533,00м. Поверхнева щільність складає - 390 (+/-10) г/м2Fabric art. OSCAR - 9473,00м. Поверхнева щільність складає - 390 (+/-10) г/м2Fabric art. OSCAR MINI- 3991,00м. Поверхнева щільність складає - 320 (+/-10) г/м2Виробник NOVINO TRADING LTD Торговельна марка BIBTEX, MAGIC LEXTIL. Країна виробництва CN та складає 3,97 USD за кг.".

Відповідачем також прийнято картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA401060/2024/000243 від 07.11.2024.

Через винесення відповідачем картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA401060/2024/000243 від 07.11.2024 та рішення про коригування митної вартості товарів № UA401060/2024/000078/2 від 07.11.2024 року, позивач подав нову митну декларацію ІМ 40 ДЕ № 24UA93U0 від 08.11.2024.

Позивачем було визначено митну вартість товару згідно інвойсу № NVLOPT240801/1 від 01.08.2024, яка становить 30686,04 доларів США (графа 22 митної декларації № 24UA65U4).

Суми платежів, нараховані за митною вартістю згідно інвойсу № NVLOPT240801/1 від 01.08.2024 склали 101770,13 грн (вид 020 мито) та 274779,35 грн (вид 028 - ПДВ), що вказано у графі В "Подробиці розрахунків" митної декларації № 24UA65U4.

Суми платежів, нараховані за митною вартістю, визначеною відповідачем, склали 199509,19 грн (вид 020 мито) та 538674,81 грн (вид 028 - ПДВ), що вказано у графі В "Подробиці розрахунків" нової митної декларації ІМ 40 ДЕ № 24UA93U0.

Різниця між сумами платежів, нарахованими за митною вартістю згідно інвойсу № NVLOPT240801/1 від 01.08.2024 (101770,13 + 274779,35 = 376 549,48 грн) та сумами платежів, нарахованими за митною вартістю, визначеною відповідачем (199509,19 + 538674,81 = 738 184 грн) склала 738 184 376 549,48 = 361 634,52 гривні.

20.11.2024 позивачем було подано до відповідача електронну митну декларацію, яка була прийнята митним органом з присвоєнням їй номера № 24UA53U8, для митного оформлення (випуску) товарів, які було поставлено згідно Контракту.

На підтвердження заявленої в цій митній декларації інформації, зокрема, митної вартості товару № 1, яка становить 11220,00 доларів США, разом із декларацією було подано наступні документи:

1. Пакувальний лист (Packing list) № б/н від 18.09.2024;

2. Рахунок-фактура (інвойс) (Commercial invoice) № NVLOPT240918/1 від 18.09.2024;

3. Коносамент (Bill of lading) № 243514584 від 23.09.2024;

4. Автотранспортна накладна CMR № 3514 від 12.11.2024;

5. Декларацiя про походження товару (Declaration of origin) № NVLOPT240918/1 від 18.09.2024;

6. Акт про проведення огляду (переогляду) товарів, транспортних засобів, ручної поклажі та багажу (у випадках митного огляду, що здійснюється при виконанні митних формальностей під час митного оформлення товарів із застосуванням митної декларації) № 24UA00U8 від 19.11.2024;

7. Акт про проведення огляду (переогляду) товарів, транспортних засобів, ручної поклажі та багажу (у всіх випадках митного огляду, крім передбаченого описом позиції "1701") № UA500110/2024/000833 від 14.11.2024;

8. Прейскурант (прайс-лист) виробника товару № NTR20240807/01 від 07.08.2024 (з перекладом);

9. Висновок про вартісні характеристики товару, підготовлений спеціалізованою експертною організацією № 20-61/11-2024 від 14.11.2024;

10. Розрахунок ціни (калькуляція собівартості) № NVLOPT240918/1 від 18.09.2024 (з перекладом);

11. Зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу товарів (крім позначеного кодом 4104), подання якого для митного оформлення не супроводжується поданням пов`язаних з ним посередницьких (зовнішньоекономічних та/або внутрішніх) договорів № NTL20240308 від 08.03.2024;

12. Акт зважування контейнера № 156 737 від 14.11.2024;

13. Видаткова накладна № NVLOPT240918/1 від 18.08.2024 (з перекладом);

14. Відвантажувальна специфікація № NVLOPT240918/1 від 18.09.2024 (з перекладом);

15. Доручення № 79 від 18.11.2024;

16. Комерційна пропозиція № NTL20240227 від 27.02.2024 (з перекладом);

17. Лист № 1124/1 від 11.11.2024 з інформацією від ТОВ "ОПТСУМ-ТРЕЙД", що страхування вантажу не здійснювалося;

18. Лист № 1124/2 від 11.11.2024 року з інформацією від ТОВ "ОПТСУМ-ТРЕЙД", що вантаж не підлягає процедурі ліцензування;

19. Лист № NVLOPT240918/1/1 від 18.09.2024 продавця про те, що вартість перевезення, логістика, вантажно-розвантажувальні роботи включені в ціну товару (з перекладом);

20. Лист № NVLOPT240918/1/2 від 18.09.2024 від продавця про те, що посередницькі послуги не залучалися (з перекладом);

21. Лист № NVLOPT240918/1/3 від 18.09.2024 від продавця про те, що ліцензування товару не передбачено (з перекладом);

22. Лист № NVLOPT240918/1/4 від 18.09.2024 від продавця про те, що страхування вантажу не здійснювалося (з перекладом);

23. Лист № NVLOPT240918/1/5 від 18.09.2024 від продавця про те, що ніяких платежів від третіх осіб не було отримано (з перекладом);

24. Якісний опис № NVLOPT240918/1 від 18.09.2024 (з перекладом).

20.11.2024 відповідачем направлено повідомлення позивачу № 835484, в якому зазначено: "Керуючись положеннями частини 2 статті 53 Митного кодексу України, прошу надати наступні додаткові документи: - додатки до контракту, у разі наявності; - якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваних товарів".

Крім того, 20.11.2024 відповідачем направлено ще одне повідомлення позивачу № 835488, в якому зазначено: "Надані до митного оформлення документи мають розбіжності та не містять достовірних відомостей про визначення митної вартості, які базуються на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню".

20.11.2024 позивачем надано відповіді на повідомлення відповідача № 20/11/24-1 - 20/11/24-11.

20.11.2024 відповідачем було прийнято рішення про коригування митної вартості товарів № UA401060/2024/000084/2, в якому вказано наступне: "У відповідності до вимог пункту 5 статті 55 та пункту 4 статті 57 Митного кодексу України проведена процедура консультації між митним органом та декларантом з метою обміну наявної у кожного з них інформацією та обґрунтованого вибору методу визначення митної вартості на підставі інформації, яка наявна в митному органі. Згідно п.5 ст.54 МКУ митний орган з метою здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів, зокрема, має право упевнюватися в достовірності або точності будь-якої заяви, документу чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості. Згідно п.2 ст.52 МКУ декларант зобов`язаний подавати митному органу достовірні відомості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню.

Обґрунтування причин, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано на підставі вимог ст.ст.: 54, 55, 57-58 МКУ:

1) невідповідність обраного декларантом методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 МКУ, в зв`язку з тим, що використані декларантом відомості не підтверджені в повній мірі документально, а також в зв`язку з тим, що документи подані декларантом, містять розбіжності які мають вплив на правильність визначення митної вартості та не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари:

Статтею 5 контракту від 08.03.2024 NTL20240308 передбачена можливість як після оплати, так і передоплати, разом з тим, в інвойсі відсутні відомості щодо форми та термінів оплати. Відповідно до статті 49 МКУ, митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, проте банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару, у графі 44 МД відсутні та на вимогу митного органу до митного оформлення не надані;

- наданий до митного оформлення Висновок експерта № 20-61/11-2024 від 14.11.2024 взято митницею до уваги, але він не може слугувати підставою для підтвердження заявленої митної вартості товарів, через невідповідність вимогам ст. 12 Закону України "Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні" від 12.07.2001 № 2658-ІІІ зі змінами та пп. 56-60 Національного стандарту №1 "Загальні засади оцінки майна та майнових прав", затверджений Постановою КМУ від 10.09.2003 № 1440 зі змінами;

- Наданий до митного оформлення прайс-лист є по суті офертою для конкретного покупця, тобто виданий продавцем безпосередньо ТОВ " ОПТСУМ-ТРЕЙД " та не відображає "дійсну вартість" у розумінні ст. VII Генеральної угоди про тарифи й торгівлю 1994 року. Так відповідно до ст. VII Генеральної угоди про тарифи й торгівлю, під "дійсною вартістю" слід розуміти ціну, за яку, під час та в місці, визначеним законодавством імпортуючої країни, такий чи подібний товар продається або пропонується до продажу при звичайному ході торгівлі за умов повної конкуренції. Згідно загальноприйнятої світової практики прейскурант (прайс-лист) - це довідник цін (тарифів) на товари та/або види послуги, який адресований невизначеному колу покупців.

- наявні рішення про визначення митної вартості за подібним товаром по даному підприємству; а також, у зв`язку з ненаданням декларантом всіх витребуваних додаткових документів, передбачених ст.53 МКУ: додаткові угоди до контракту; банківські платіжні документи; договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); виписку з бухгалтерської документації; копію митної декларації країни експорту (Китай);

При прийнятті даного Рішення застосовані "Методичні рекомендації щодо роботи посадових осіб митних органів з аналізу, виявлення та оцінки ризиків при здійсненні контролю правильності визначення митної вартості товарів", які переміщуються через митний кордон України, затверджені наказом Держмитслужби України від 01.07.2021 № 476. З метою забезпечення повноти оподаткування було проведено аналіз баз даних АСМО "Інспектор" та ЄАІС Держмитслужби України та встановлено, що рівень митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, митне оформлення яких вже здійснено, з тієї ж країни (регіону) і час експорту яких збігається з часом експорту оцінюваних товарів або є максимально наближеним до нього, не відповідає задекларованому. Враховуючи, що використані декларантом відомості для цілей визначення митної вартості містять розбіжності та неточності, не містять всіх конкретних числових значень щодо ціни, яка була сплачена, відповідно до пп.2, 3 ст. 58 МКУ застосовуються другорядні методи, зазначені у пункті 2 частини першої статті 57 МКУ. Митна вартість не може бути визначена за другорядними методами (ст. 59 та 60 МКУ) по причині відсутності у митного органу інформації про ідентичні та подібні (аналогічні) товари, що були оформлені у митному відношенні. Визначити митну вартість за другорядними методами (ст.62 та ст.63 МКУ) неможливо з причини відсутності у митного органу вартісної основи для розрахунку митної вартості. Відповідно до п.1 ст. 64 МКУ у разі якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом послідовного використання методів, зазначених у статтях 58-63 МКУ, митна вартість оцінюваних товарів визначається з використанням способів, які не суперечать законам України і є сумісними з відповідними принципами і положеннями Генеральної угоди з тарифів і торгівлі (GATT). Митна вартість буде визначена за резервним методом згідно ст. 64 МКУ. Декларантом під час проведення з ним консультацій додаткової інформації для застосування резервного методу також не надано. Таким чином, між митним органом та декларантом проведені консультації з метою обґрунтованого вибору методу визначення митної вартості на підставі інформації, яка наявна в митного органу. Джерелом числового значення митної вартості товару №1 є МД від 15.10.2024 № UA102020/2024/005962, за якою у максимально наближений час за резервним методом оформлено товар "Трикотажне полотно поперечно в`язане, виготовлено з синтетичних волокон 100% поліестер, пофарбована в різні кольори. При виробництві тканини еластомірні і гумові нитки не використовувалися. Пропитки, дублювання та покриття пластмасами, що спостерігаються неозброєним оком, відсутнє. Виробник: ZHEJIANG FANTASY INTERNATIONAL TRADE CO., LTD. Країна виробництва : CN." та складає 3,97 USD за кг…".

Відповідачем також прийнято картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA401060/2024/000255 від 20.11.2024.

Через винесення відповідачем картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA401060/2024/000255 від 20.11.2024 та рішення про коригування митної вартості товарів № UA401060/2024/000084/2 від 20.11.2024, позивач подав нову митну декларацію ІМ 40 ДЕ № 24UA93U6 від 20.11.2024.

Позивачем було визначено митну вартість товару № 1 згідно інвойсу № NVLOPT240918/1 від 18.09.2024, яка становить 11220,00 доларів США (графа 22 митної декларації № 24UA53U8).

Суми платежів, нараховані за митною вартістю за товаром № 1 по інвойсу № NVLOPT240918/1 від 18.09.2024 склали 37098,71 грн (вид 020 мито) та 100166,51 грн (вид 028 - ПДВ), що вказано у графі В "Подробиці розрахунків" митної декларації № 24UA53U8.

Суми платежів, нараховані за митною вартістю, визначеною відповідачем, склали 75392,04 грн (вид 020 мито) та 203558,51 грн (вид 028 - ПДВ), що вказано у графі В "Подробиці розрахунків" нової митної декларації ІМ 40 ДЕ № 24UA93U6.

Різниця між сумами платежів, нарахованими за митною вартістю товару № 1 згідно інвойсу № NVLOPT240918/1 від 18.09.2024 (37098,71+ 100166,51 = 137 265,22 грн) та сумами платежів, нарахованими за митною вартістю, визначеною відповідачем (75392,04 + 203558,51 = 278 950,55 грн) склала 278 950,55 137 265,22 = 141 685,33 гривень.

24.12.2024 позивачем було подано до відповідача електронну митну декларацію, яка була прийнята митним органом з присвоєнням їй номера № 24UA11U2, для митного оформлення (випуску) товарів, які було поставлено згідно Контракту.

На підтвердження заявленої в цій митній декларації інформації, зокрема, митної вартості товару № 2, яка становить 22723,22 доларів США, разом із декларацією було подано наступні документи:

1. Пакувальний лист (Packing list) № б/н від 18.09.2024;

2. Рахунок-фактура (інвойс) (Commercial invoice) № NVLOPT240918/1 від 18.09.2024;

3. Коносамент (Bill of lading) № 243514584 від 23.09.2024;

4. Автотранспортна накладна CMR № 3514 від 12.11.2024;

5. Декларація про походження товару (Declaration of origin) № NVLOPT240918/1 від 18.09.2024;

6. Митна декларація, за якою було відмовлено у випуску товарів № 24UA00U8 від 18.11.2024;

7. Рішення про визначення коду товару згідно з УКТ ЗЕД № КТ-UA-2024 від 27.11.2024;

8. Висновок за результатами дослідження експертного підрозділу Центрального митного управління лабораторних досліджень та експертної роботи № -0298 від 25.11.2024;

9. Акт про проведення огляду (переогляду) товарів, транспортних засобів, ручної поклажі та багажу (у випадках митного огляду, що здійснюється при виконанні митних формальностей під час митного оформлення товарів із застосуванням митної декларації) № 24UA00U8 від 19.11.2024;

10. Картка відмови у прийнятті митної декларації, митному оформленні, випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA401060/2024/000259 від 27.11.2024;

11. Акт про проведення огляду (переогляду) товарів, транспортних засобів, ручної поклажі та багажу (у всіх випадках митного огляду, крім передбаченого описом позиції "1701") № UA500110/2024/000833 від 14.11.2024;

12. Прейскурант (прайс-лист) виробника товару № NTR20240807/01 від 07.08.2024 (з перекладом);

13. Висновок про вартісні характеристики товару, підготовлений спеціалізованою експертною організацією № 20-61/11-2024 від 14.11.2024;

14. Розрахунок ціни (калькуляція собівартості) № NVLOPT240918/1 від 18.09.2024 (з перекладом);

15. Зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу товарів (крім позначеного кодом 4104), подання якого для митного оформлення не супроводжується поданням пов`язаних з ним посередницьких (зовнішньоекономічних та/або внутрішніх) договорів № NTL20240308 від 08.03.2024;

16. Акт зважування контейнера № 156 737 від 14.11.2024;

17. Видаткова накладна № NVLOPT240918/1 від 18.08.2024 (з перекладом);

18. Відвантажувальна специфікація № NVLOPT240918/1 від 18.09.2024 (з перекладом);

19. Доручення № 79 від 18.11.2024;

20. Комерційна пропозиція № NTL20240227 від 27.02.2024 (з перекладом);

21. Лист № 1124/1 від 11.11.2024 року з інформацією від ТОВ «ОПТСУМ-ТРЕЙД», що страхування вантажу не здійснювалося;

22. Лист № 1124/2 від 11.11.2024 з інформацією від ТОВ «ОПТСУМ-ТРЕЙД», що вантаж не підлягає процедурі ліцензування;

23. Лист № NVLOPT240918/1/1 від 18.09.2024 від продавця про те, що вартість перевезення, логістика, вантажно-розвантажувальні роботи включені в ціну товару (з перекладом);

24. Лист № NVLOPT240918/1/2 від 18.09.2024 від продавця про те, що посередницькі послуги не залучалися (з перекладом);

25. Лист № NVLOPT240918/1/3 від 18.09.2024 від продавця про те, що ліцензування товару не передбачено (з перекладом);

26. Лист № NVLOPT240918/1/4 від 18.09.2024 від продавця про те, що страхування вантажу не здійснювалося (з перекладом);

27. Лист № NVLOPT240918/1/5 від 18.09.2024 від продавця про те, що ніяких платежів від третіх осіб не було отримано (з перекладом);

28. Якісний опис № NVLOPT240918/1 від 18.09.2024 (з перекладом);

29. Акт про взяття проб (зразків) товарів № б/н від 19.11.2024.

24.12.2024 відповідачем направлено повідомлення позивачу № 840543, в якому зазначено: "Керуючись положеннями частини 2 статті 53 Митного кодексу України, прошу надати наступні документи: - якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; - за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару".

Пізніше того ж дня 24.12.2024 відповідачем направлено ще одне повідомлення Позивачу № 840546 (копія повідомлення надається у додатках), в якому зазначено: "Надані до митного оформлення документи мають розбіжності та не містять достовірних відомостей про визначення митної вартості, які базуються на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню...".

24.12.2024 позивачем надано відповіді на повідомлення відповідача, а саме № 22/12/24-1 - 24/12/24-11.

24.12.2024 року відповідачем було прийнято рішення про коригування митної вартості товарів № UA401060/2024/000100/1, в якому вказано наступне: "У відповідності до вимог п.5 ст. 55 та п. 4 ст. 57 Митного кодексу України (далі МКУ) проведена процедура консультації між митним органом та декларантом з метою обміну наявної у кожного з них інформацією та обґрунтованого вибору методу визначення митної вартості на підставі інформації, яка наявна в митному органі. Згідно п.5 ст.54 МКУ митний орган з метою здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів, зокрема, має право упевнюватися в достовірності або точності будь-якої заяви, документу чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості. Згідно п.2 ст.52 МКУ декларант зобов`язаний подавати митному органу достовірні відомості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню.

Обґрунтування причин, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано на підставі вимог ст.ст.: 54, 55, 57-58 МКУ:

1) невідповідність обраного декларантом методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 МКУ, в зв`язку з тим, що використані декларантом відомості не підтверджені в повній мірі документально, а також в зв`язку з тим, що документи подані декларантом, містять розбіжності які мають вплив на правильність визначення митної вартості та не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари:

- статтею 5 контракту від 08.03.2024 № NTL20240308 передбачена можливість як після оплати, так і передоплати, разом з тим, в інвойсі відсутні відомості щодо форми та термінів оплати. Відповідно до статті 49 МКУ, митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, проте банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару, графі 44 МД відсутні та на вимогу митного органу до митного оформлення не надані.

- відсутні каталоги, специфікації, загальні прейскуранти (прайс-лист) виробника товару. Наданий до митного оформлення прайс-лист від 07.08.2024 № NTR20240807/01 є по суті офертою для конкретного покупця, тобто виданий продавцем безпосередньо ТОВ "ОПТСУМТРЕЙД" та не відображає дійсну вартість у розумінні ст. VII Генеральної угоди про тарифи й торгівлю 1994 року. Так відповідно до ст. VII Генеральної угоди про тарифи й торгівлю, під дійсною вартістю слід розуміти ціну, за яку, під час та в місці, визначеним законодавством імпортуючої країни, такий чи подібний товар продається або пропонується до продажу при звичайному ході торгівлі за умов повної конкуренції. Згідно загальноприйнятої світової практики прейскурант (прайс-лист) - це довідник цін (тарифів) на товари та/ або види послуги, який адресований невизначеному колу покупців.

- а також, у зв`язку з ненаданням декларантом всіх витребуваних додаткових документів, передбачених ст.53 МКУ: документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; додаткові угоди до контракту; банківські платіжні документи.

При прийнятті даного Рішення застосовані "Методичні рекомендації щодо роботи посадових осіб митних органів з аналізу, виявлення та оцінки ризиків при здійсненні контролю правильності визначення митної вартості товарів, які переміщуються через митний кордон України", затверджені наказом Держмитслужби України від 01.07.2021 № 476. З метою забезпечення повноти оподаткування було проведено аналіз баз даних АСМО "Інспектор" та ЄАІС Держмитслужби України та встановлено, що рівень митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, митне оформлення яких вже здійснено, з тієї ж країни (регіону) і час експорту яких збігається з часом експорту оцінюваних товарів або є максимально наближеним до нього, не відповідає задекларованому. Враховуючи, що використані декларантом відомості для цілей визначення митної вартості містять розбіжності та неточності, не містять всіх конкретних числових значень щодо ціни, яка була сплачена, відповідно до пп.2, 3 ст. 58 МКУ застосовуються другорядні методи, зазначені у пункті 2 частини першої статті 57 МКУ. Митна вартість не може бути визначена за другорядними методами (ст. 59 та 60 МКУ) по причині відсутності у митного органу інформації про ідентичні та подібні (аналогічні) товари, що були оформлені у митному відношенні. Визначити митну вартість за другорядними методами (ст.62 та ст.63 МКУ) неможливо з причини відсутності у митного органу вартісної основи для розрахунку митної вартості. Відповідно до п.1 ст. 64 МКУ у разі якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом послідовного використання методів, зазначених у статтях 58-63 МКУ, митна вартість оцінюваних товарів визначається з використанням способів, які не суперечать законам України і є сумісними з відповідними принципами і положеннями Генеральної угоди з тарифів і торгівлі (GATT). Митна вартість буде визначена за резервним методом згідно ст. 64 МКУ. Декларантом під час проведення з ним консультацій додаткової інформації для застосування резервного методу також не надано. Таким чином, між митним органом та декларантом проведені консультації з метою обґрунтованого вибору методу визначення митної вартості на підставі інформації, яка наявна в митного органу.

Джерелом числового значення митної вартості товару № 1 ЕМД від 11.11.2024 № UA100390/2024/419090, за якою у максимально наближений час за резервним методом оформлено товар «Нетканий матеріал спанлейс, виготовлений за технологією гідрозплетіння штучних та синтетичних волокон, з поверхневою щільністю понад 25г/м2, але не більш як 70г/м2, без покриття, не дубльований, не просочений, в рулонах: Склад 50% целюлоза + 50% PET.арт.54F45, Спанлейс, щільність 45 г/м2;арт.55F45, Спанлейс, щільність 45 г/м2;арт.51F45, Спанлейс, щільність 45 г/м2.Країна виробництва: CN Торгівельна марка: SOONERCLEANING Виробник: BEIJING SOONERCLEANING TECHNOLOGY CO., LTD " та складає 4,67 USD за кг…".

Відповідачем також прийнято картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA401060/2024/000287 від 24.12.2024.

Через винесення відповідачем картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA401060/2024/000287 від 24.12.2024 та рішення про коригування митної вартості товарів № UA401060/2024/000100/1 від 24.12.2024 року, позивач подав нову митну декларацію ІМ 40 ДТ № 24UA55U4 від 27.12.2024.

Позивачем було визначено митну вартість товару № 2 згідно інвойсу № NVLOPT240918/1 від 18.09.2024, яка становить 22723,22 доларів США (графа 22 митної декларації № 24UA11U2).

Суми платежів, нараховані за митною вартістю щодо товару № 2 по інвойсу № NVLOPT240918/1 від 18.09.2024 склали 34749,41 грн (вид 020 мито) та 6949,89 грн (вид 028 - ПДВ), що вказано у графі В "Подробиці розрахунків" митної декларації № 24UA11U2.

Загальна сума платежів, які позивач сплатив за митною декларацією № 24UA55U4 у результаті митного оформлення товару склала 18981,99 + 253709,91 = 272 691,9 грн.

Відповідно до ст. 49 МК України митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Відповідно до ч. 1 та 2 ст. 51 МК України митна вартість товарів, що переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу. Митна вартість товарів, що ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, визначається відповідно до глави 9 цього Кодексу.

Згідно із ч. 1 ст. 52 МК України заявлення митної вартості товарів здійснюється декларантом або уповноваженою ним особою під час декларування товарів у порядку, встановленому розділом VIII цього Кодексу та цією главою.

За змістом ч. 2 ст. 52 МК України декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані: 1) заявляти митну вартість, визначену ними самостійно, у тому числі за результатами консультацій з органом доходів і зборів; 2) подавати органу доходів і зборів достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню; 3) нести всі додаткові витрати, пов`язані з коригуванням митної вартості або наданням органу доходів і зборів додаткової інформації.

Положення ст. 53 МК України визначають перелік документів, які подаються декларантом для підтвердження заявленої митної вартості.

У випадках, передбачених цим Кодексом, одночасно з митною декларацією декларант подає органу доходів і зборів документи, які підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення (ч. 1 ст. 53 МК України).

Згідно з ч. 2 ст. 53 МК України документами, які підтверджують митну вартість товарів, є: 1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); 4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 7) ліцензія на імпорт товару, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

Із положень частин 1 та 2 ст. 53 МК України вбачається, що Митним кодексом України передбачено вичерпний перелік документів, який подається декларантом органу доходів і зборів для підтвердження заявленої митної вартості товарів та обраного методу її визначення.

Відповідно до ч. 5 ст. 53 МК України забороняється вимагати від декларанта або уповноваженої ним особи будь-які інші документи, відмінні від тих, що зазначені в цій статті.

За приписами ч. 2 ст. 54 МК України контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється органом доходів і зборів шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу.

Згідно з ч. 3 ст. 54 МК України, за результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів орган доходів і зборів визнає заявлену декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість чи приймає письмове рішення про її коригування відповідно до положень статті 55 цього Кодексу.

За ч. 5 ст. 54 МК України орган доходів і зборів з метою здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів має право, зокрема, упевнюватися в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості; у випадках, встановлених цим Кодексом, письмово запитувати від декларанта або уповноваженої ним особи встановлені статтею 53 цього Кодексу додаткові документи та відомості, якщо це необхідно для прийняття рішення про визнання заявленої митної вартості.

Відповідно до частин 1, 2 ст. 55 МК України рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається митним органом у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо митним органом у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів.

Прийняте митним органом письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів має містити: обґрунтування причин, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано; наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом; вичерпний перелік вимог щодо надання додаткових документів, передбачених частиною третьою статті 53 цього Кодексу, за умови надання яких митна вартість може бути визнана митним органом; обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої митним органом, та фактів, які вплинули на таке коригування; інформацію про: а) право декларанта або уповноваженої ним особи на випуск у вільний обіг товарів, що декларуються: у разі згоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно з митною вартістю, визначеною митним органом; у разі незгоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю товарів та надання гарантій відповідно до розділу X цього Кодексу в розмірі, визначеному митним органом відповідно до частини сьомої цієї статті; б) право декларанта або уповноваженої ним особи оскаржити рішення про коригування заявленої митної вартості у митному органі вищого рівня відповідно до глави 4 цього Кодексу або до суду (частина 2 статті 54 МК України).

За положеннями статей 57, 58 МК України митна вартість товарів, які ввозяться на митну територію України, відповідно до митного режиму імпорту, за загальним правилом обчислюється за першим методом визначення митної вартості товарів, тобто за ціною договору.

Якщо митна вартість не може бути визначена за першим методом, проводиться процедура консультацій між митним органом та декларантом з метою обґрунтованого вибору підстав для визначення митної вартості. У ході таких консультацій митний орган та декларант можуть здійснити обмін наявною у кожного з них інформацією за умови додержання вимог щодо її конфіденційності.

У разі неможливості визначення митної вартості товарів, які імпортуються в Україну, за основу може братися ціна, за якою оцінювані ідентичні або подібні (аналогічні) товари були продані в Україні не пов`язаному з продавцем покупцю.

Водночас, кожний наступний метод застосовується, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу.

Відповідно до ч. 8 ст. 57 МК України у разі якщо неможливо застосувати жоден із зазначених методів, митна вартість визначається за резервним методом відповідно до вимог, встановлених статтею 64 цього Кодексу.

Системний аналіз наведених норм свідчить про те, що обов`язок доведення заявленої митної вартості товару покладається на декларанта. Разом з цим, митний орган у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, яка була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, може витребувати додаткові документи.

Наявність обґрунтованих сумнівів у правильності визначеної декларантом митної вартості товарів є імперативною умовою, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребування додаткових документів у декларанта та надає митниці право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів. Разом з цим, в розумінні вищенаведених норм сумніви митниці є обґрунтованими, якщо надані декларантом документи містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

У зв`язку з вказаним, саме на митний орган покладається обов`язок зазначити конкретні обставини, які викликали відповідні сумніви, причини неможливості їх перевірки на підставі наданих декларантом документів, а також обґрунтувати необхідність перевірки сумнівних відомостей та зазначити документи, надання яких може усунути сумніви у достовірності цих відомостей.

Аналогічна правова позиція неодноразово висловлювалась Верховним Судом, зокрема, у постанові від 7 травня 2020 року у справі № 1.380.2019.001625.

Повноваження контролюючого органу витребувати додаткові документи стосується тільки тих документів, які дають можливість пересвідчитись у правильності чи помилковості задекларованої митної вартості, а не всіх передбачених статтею 53 МК документів. Ненадання декларантом витребуваних контролюючим органом документів може бути підставою для коригування митної вартості у випадку, коли подані документи є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності не спростовують об`єктивних сумнів щодо достовірності наданої декларантом інформації про митну вартість товару.

Суд вказує, що митний орган при здійсненні контролю за правильністю визначення митної вартості зобов`язаний перевірити складові числового значення митної вартості, правильність розрахунку, здійсненого декларантом, упевнитись у достовірності та точності заяв, документів чи розрахунків, поданих декларантом, а також відсутності обмежень для визначення митної вартості за ціною договору, наведених у ст. 58 Митного кодексу України.

Водночас, митний орган має право відійти від наведених вище законодавчих обмежень, пов`язаних з перевіркою основного переліку документів, які підтверджують митну вартість товарів, та витребувати від декларанта додаткові документи лише у тому випадку, коли надані декларантом документи містять розбіжності, наявні ознаки підробки або ці документи не містять усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, тобто не дозволяють митному органу законно здійснити визначений законом мінімум митних формальностей, необхідних для забезпечення додержання законодавства України з питань державної митної справи для розмитнення задекларованого товару.

З метою усунення розбіжностей в документах, усунення сумнівів щодо підробки документів або з`ясування відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, які виявились відсутніми, закон надає право митному органу витребувати від декларанта інші додаткові документи, що перелічені в ч. 2 ст. 53 Митного кодексу України.

Разом з тим, витребувати необхідно тільки ті документи, які дають можливість пересвідчитись у правильності чи помилковості задекларованої митної вартості, а не всі, які передбачені статтею 53 Митного кодексу України. Ненадання повного переліку витребуваних документів може бути підставою для визначення митної вартості не за першим методом лише тоді, коли подані документи є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності не спростовують сумнів у достовірності наданої інформації.

Зазначений висновок відповідає правовій позиції, викладеній в постановах Верховного Суду від 08.02.2022 у справі № 815/5274/16, від 05.07.2022 у справі № 804/150/16.

В той же час, саме по собі припущення митного органу про подання декларантом невідповідних документів чи наявності в них розбіжностей, відмінність між рівнем заявленої декларантом митної вартості товару та рівнем митної вартості ідентичних або подібних товарів, митне оформлення яких вже здійснено, не є достатнім для висновку про недостовірність даних щодо митної вартості товарів, заявленої декларантом, або беззаперечною підставою для незастосування обраного ним методу визначення митної вартості.

Вказана правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 10.10.2019 по справі 809/1469/16, від 04.06.2020 у справі №1.380.2019.001823, від 01.04.2021 у справі № 260/695/19.

При дослідженні наданих матеріалів судом встановлено, декларантом протягом строку встановленого п.8 ст.55 МК України були надані митному органу додаткові документи та інформація для підтвердження заявленої митної вартості товарів, що декларуються для скасування рішень про коригування заявленої митної вартості товарів.

Однак відповідачем було повідомлено позивача про відмову у визнанні заявленої митної вартості та відсутності підстав для скасування вказаних рішень про коригування заявленої митної вартості товарів.

Попри те, розглядаючи заяву позивача відповідач не надав позивачу обґрунтовану відмову у визнанні заявленої митної вартості з урахуванням поданих додаткових документів, оскільки відсутні підстави відмови та їх обґрунтування, виходячи із змісту повідомлення відповідач тільки навів позивачу про свою незгоду з заявленою митною вартістю товарів декларантом.

Відповідач рішеннями визначив митну вартості товарів за резервним методом, без доведення неможливості визначення митної вартості товару за ціною договору щодо товарів, які імпортуються.

Таким чином, суд приходить до висновку, що позивач підтвердив заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення за ціною договору та спростував сумніви наявних ознак підробки документів.

Також судом встановлено, що митний орган у рішеннях про коригування заявленої митної вартості зазначає, що ".. Аналіз цінової бази ЄАІС Держмитслужби вказує, що рівень митної вартості подібних товарів за фактами митних оформлень митницями України був значно вищим, ніж заявлений...", далі зазначає, що "..Коригування митної вартості здійснено за другорядним (резервним) методом у відповідності до статті 64 МКУ...".

Так, згідно ч.1,2,3 ст.57 МК України, зазначено, що визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами: 1) основний за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції); 2) другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товарів; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); г) резервний.

Основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, с перший метод за ціною договору (вартість операції).

Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу.

У відповідності до ст.60 МК України передбачений метод визначення митної вартості за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів.

У відповідності до ст.64 МК України передбачений резервний метод.

Однак, митний орган спочатку вказує на метод визначення митної вартості за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів ".. Аналіз цінової бази ЄАІС Держмитслужби вказує, що різень митної вартості подібних товарів за фактами митних оформлень митницями України був значно вищим, ніж заявлений...", а далі здійснює корегувальний розрахунок за резервним методом "..Коригування митної вартості здійснено за другорядним (резервним) методом у відповідності до статті 64 МКУ...".

Таким чином, митним органом ухвалено рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, оскільки відповідач повинен був застосувати для підрахунку ціни товару метод визначення митної вартості за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів, а не резервний метод.

Так, згідно ч.1,2,3 ст.57 МК України, зазначено, що визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами: 1) основний за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції); 2) другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товарів; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); г) резервний.

Основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод за ціною договору (вартість операції).

Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу.

У відповідності до ст.59 МК України передбачений метод визначення митної вартості за ціною договору щодо ідентичних товарів.

У відповідності до ст.64 МК України передбачений резервний метод.

Митний орган для визначення митної вартості товару декларанта за митною декларацією № 24UA25U8 від 14.10.2024 застосував митну декларацією від від 23.08.2024 № UA500100/2024/ 010540 за якою оформлено приблизно однакову кількість товару (вага нетто 10340 кг) у максимально наближений час за резервним методом ідентичний товар: 1. Полотно трикотажне ворсове з синтетичних поліефірних ниток 100%, пофарбоване з розрізаним ворсом. Просочення, дублювання та покриття пластмасами, що спостерігаються неозброєним оком, відсутнє. Загальна максимальна і мінімальна ширина 180 (+/- 5) см., загальна максимальна і мінімальна ширина (по фону) між пругами 175 (+/- 5) см. Поверхнева щільність складає -270 (+/-10) г/м2: Fabric -31050,00м. Виробник NOVINO TRADING LTDТ торговельна марка немає даних Країна виробництва CN та складає 3,97 USD за кг.

Митний орган для визначення митної вартості товару декларанта за митною декларацією № 24UA65U4 від 07.11.2024 застосував митну декларацією від 14.10.2024 № UA401060/2024/ 015043 за якою оформлено приблизно однакову кількість товару (вага нетто 10340 кг) у максимально наближений час за резервним методом ідентичний товар: Полотно трикотажне ворсове з синтетичних поліефірних ниток 100%, пофарбоване з розрізаним ворсом. Просочення, дублювання та покриття пластмасами, що спостерігаються неозброєним оком, відсутнє. Загальна максимальна і мінімальна ширина 142 (+/- 5) см., загальна максимальна і мінімальна ширина (по фону) між пругами 137 (+/- 5) см: Fabric art. MOLLY-7092,00м.Поверхнева щільність складає -490 (+/-10) г/м2Fabric art. MOLLY MINI-7027,00м.Поверхнева щільність складає -370 (+/-10) г/м2Fabric art. ICE-10533,00м.Поверхнева щільність складає -390 (+/-10) г/м2Fabric art. OSCAR-9473,00м.Поверхнева щільність складає -390 (+/-10) г/м2Fabric art. OSCAR MINI-3991,00м.Поверхнева щільність складає -320 (+/-10) г/м2Виробник NOVINO TRADINGLTD Торговельна марка BIBTEX, MAGIC LEXTIL. Країна виробництва CN та складає 3,97 USD за кг.

Митний орган для визначення митної вартості товару декларанта за митною декларацією № 24UA53U8 від 20.11.2024 застосував митну декларацією від 15.10.2024 № UA102020/2024/005962, за якою у максимально наближений час за резервним методом оформлено товар «Трикотажне полотно поперечно в`язане, виготовлено з синтетичних волокон 100% поліестер, пофарбована в різні кольори. При виробництві тканини еластомірні і гумові нитки не використовувалися. Пропитки, дублювання та покриття пластмасами, що спостерігаються неозброєним оком, відсутнє. Виробник: ZHEJIANG FANTASY INTERNATIONAL TRADE CO., LTD. Країна виробництва : CN.» та складає 3,97 USD за кг".

Митний орган для визначення митної вартості товару декларанта за митною декларацією № 24UA11U2 від 24.12.2024 застосував митну декларацією від 11.11.2024 № UA100390/2024/419090, за якою у максимально наближений час за резервним методом оформлено товар "Нетканий матеріал спанлейс, виготовлений за технологією гідрозплетіння штучних та синтетичних волокон, з поверхневою щільністю понад 25г/м2, але не більш як 70г/м2, без покриття, не дубльований, не просочений, в рулонах: Склад 50% целюлоза + 50% PET.арт.54F45, Спанлейс, щільність 45 г/м2;арт.55F45, Спанлейс, щільність 45 г/м2;арт.51F45, Спанлейс, щільність 45 г/м2.Країна виробництва: CN Торгівельна марка: SOONERCLEANING Виробник: BEIJING SOONERCLEANING TECHNOLOGY CO., LTD » та складає 4,67 USD за кг…".

Митний орган вказує на ідентичний товар, який зазначений у митній декларації, а далі здійснює корегувальний розрахунок за резервним методом "... Коригування митної вартості здійснено за другорядним (резервним) методом у відповідності до статті 64 МКУ...".

Так, у рішеннях про коригування заявленої митної вартості, крім номера та дати митних декларацій, які були взяті за основу для визначення митної вартості оцінюваних товарів, митний орган повинен також навести пояснення щодо зроблених коригувань на обсяги партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов тощо та зазначити докладну інформацію і джерела, які використовувалися митним органом при визначенні митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням другорядних методів.

Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 21 серпня 2018 року (справа №804/1755/17), від 15.10.2024 (справа № 520/6058/24).

Суд повторно відмічає, що резервний метод не вимагає від митного органу доведення подібності (аналогічності) товарів, однак зазначений метод повинен ґрунтуватися на раніше визнаних (визначених) органами доходів і зборів митних вартостях і це ґрунтування повинне бути підтвердженим в рішенні про коригування митної вартості.

Попри те, оскаржувані рішення про коригування митної вартості товару не містить пояснення щодо зроблених коригувань на обсяги партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов тощо. У рішенні не зазначено докладну інформацію і джерела, які використовувалися митним органом при визначенні митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням другорядних методів.

Суд зазначає, що різниця у вартості товарів за різними поставками не є підставою для коригування, оскільки торговельні відносини базуються на свободі договору (постанова ВС від 27 лютого 2025 року у справі № 300/784/24). Спрацювання профілю ризиків АСАУР має інформаційний характер і не є достатньою підставою для відмови у застосуванні першого методу (ст. 58 МК України).

Тому, на думку суду, застосування митним органом резервного методу у рішенні про коригування заявленої митної вартості товарів не відповідає положенню ст. 38, 39, 64 МК України.

Щодо того, що позивачем підтверджено всі складові митної вартості та використані відомості підтверджені в повній мірі документально, а розбіжності у наданих документах відсутні.

У спірних рішеннях про коригування митної вартості товарів відповідач вказує, що нібито "подані декларантом основні документи містять розбіжності та не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості, у тому числі ціни, що була фактично сплачена чи підлягала сплаті", що є необґрунтованим з огляду на нижченаведене.

Аналіз положень ч. 3 ст. 53, ч.ч. 1, 2, 5 ст. 54, ст. 58 МК України дає підстави для висновку про те, що митний орган при здійсненні контролю за правильністю визначення митної вартості зобов`язаний перевірити складові числового значення митної вартості, правильність розрахунку, здійсненого декларантом, упевнитись в достовірності та точності заяв, документів чи розрахунків, поданих декларантом, а також відсутності обмежень для визначення митної вартості за ціною договору, наведених у статті 58 Митного кодексу України.

Отже, з огляду на законодавчо встановлену компетенцію митниці при перевірці митної вартості імпортованих товарів, зазначені розбіжності повинні бути не будьякими, а лише тими, що стосуються числового значення заявленої митної вартості чи розрахунку митної вартості здійсненої декларантом.

Відповідно до ст. 49 МК України "Митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари". Митна вартість товару ціна, що фактично сплачена або підлягає сплаті за товари та інші предмети, які підлягають митному обкладенню, на момент перетину митного кордону України. При визначенні митної вартості до неї включаються ціна товару, зазначена в рахунку-фактурі, а також такі фактичні витрати, якщо їх не включено до рахунку-фактури: на транспортування, навантаження, розвантаження, перевантаження та страхування до пункту перетину митного кордону України; комісійні та брокерські; плата за використання об`єктів інтелектуальної власності, що належить до даних товарів та інших предметів і яка повинна бути оплачена імпортером (експортером) прямо чи побічно як умова їх ввезення (вивезення).

У поданих до відповідача документах на підтвердження митної вартості містяться всі складові для підтвердження митної вартості:

Вартість товару дол. США/м вказана у вже наявних у відповідача прайс-листах № NTR20240529/09 від 29.05.2024, № NTR20240620/01 від 20.06.2024, № NTR20240807/01 від 07.08.2024. Загальна вартість товару, що відображена в Митних деклараціях, підтверджена вже наявними у відповідача інвойсами № NVLOPT240712/1 від 12.07.2024 року, № NVLOPT240801/1 від 01.08.2024, № NVLOPT240918/1 від 18.09.2024.

Інвойсами № NVLOPT240712/1 від 12.07.2024, № NVLOPT240801/1 від 01.08.2024, № NVLOPT240918/1 від 18.09.2024 визначено умову поставки CPT, що підтверджує включення витрат на транспортування у вартість товару. Додатково це підтверджено також і вже наявними у відповідача листами Продавця № NVLOPT240712/1/1 від 12.07.2024 року, № NVLOPT240801/1/1 від 01.08.2024, № NVLOPT240918/1/1 від 18.09.2024 відповідно до яких вартість перевезення, логістика, вантажно-розвантажувальні роботи включені в ціну товару.

Отже, інвойсами № NVLOPT240712/1 від 12.07.2024, № NVLOPT240801/1 від 01.08.2024, № NVLOPT240918/1 від 18.09.2024 підтверджено умову поставки СРТ, відповідно до якої витрати на транспортування включено у вартість товару, а також підтверджено і вартість самого товару.

У відношенні товару, відвантаженого по інвойсах № NVLOPT240712/1 від 12.07.2024, № NVLOPT240801/1 від 01.08.2024, № NVLOPT240918/1 від 18.09.2024 посередницькі послуги не залучалися, що підтверджується вже наявними у відповідача листами Продавця № NVLOPT240712/1/2 від 12.07.2024, № NVLOPT240801/1/2 від 01.08.2024, № NVLOPT240918/1/2 від 18.09.2024.

У відношенні товару, відвантаженого по інвойсах № NVLOPT240712/1 від 12.07.2024, № NVLOPT240801/1 від 01.08.2024, № NVLOPT240918/1 від 18.09.2024 ліцензування не передбачено, що підтверджується вже наявними у відповідача листами Продавця № NVLOPT240712/1/3 від 12.07.2024, № NVLOPT240801/1/3 від 01.08.2024, № NVLOPT240918/1/3 від 18.09.2024 та листами ТОВ "ОПТСУМТРЕЙД" № 1024/2 від 04.10.2024, № 1124/2 від 01.11.2024, № 1124/2 від 11.11.2024.

Страхування вантажу за інвойсами не здійснювалося, що підтверджується вже наявними у відповідача листами Продавця № NVLOPT240712/1/4 від 12.07.2024, № NVLOPT240801/1/4 від 01.08.2024, № NVLOPT240918/1/4 від 18.09.2024 та листами ТОВ "ОПТСУМ-ТРЕЙД" № 1024/1 від 04.10.2024, № 1124/1 від 01.11.2024, № 1124/1 від 11.11.2024.

Отримання платежів від третіх осіб не передбачено Контрактом, платежів від третіх осіб отримано не було, що підтверджується вже наявними у відповідача листами Продавця № NVLOPT240712/1/5 від 12.07.2024, № NVLOPT240801/1/5 від 01.08.2024, № NVLOPT240918/1/5 від 18.09.2024.

Крім того, всі витрати вказано у калькуляціях № NVLOPT240712/1 від 12.07.2024, № NVLOPT240801/1 від 01.08.2024, NVLOPT240918/1 від 18.09.2024, які також надавалися відповідачу, інші витрати відсутні.

Тобто, всі наведені вище документи на підтвердження складових митної вартості товару за митними деклараціями № 24UA25U8 від 14.10.2024, № 24UA65U4 від 07.11.2024, № 24UA53U8 від 20.11.2024, № 24UA11U2 від 24.12.2024 відповідачу було надано та вони вже знаходилися у нього. Позивач наголошував на тому, що всі необхідні документи вже наявні у відповідача у відповідних листах на повідомлення.

Щодо наявних рішень про визначення митної вартості за подібним товаром по даному підприємству.

У спірних рішеннях про коригування митної вартості товарів № UA401060/2024/000071/2 від 14.10.2024, № UA401060/2024/000078/2 від 07.11.2024, № UA401060/2024/000084/2 від 20.11.2024, зазначено: "наявні рішення про визначення митної вартості за подібним товаром по даному підприємству".

Суд звертає увагу на позицію Верховного Суду, викладену в постанові від 05 травня 2022 року у справі № 2040/6019/18, різниця між вартістю товару, задекларованого особою та вартістю схожих товарів, що розмитнювались цією особою чи іншими особами у попередніх періодах не свідчить про наявність порушень з боку декларанта і не є підставою для автоматичного збільшення митної вартості товарів до показників автоматизованої системи аналізу та управління ризиками.

Наявність у названій системі інформації про те, що подібний чи ідентичний товар у попередні періоди розмитнювався за вартістю більшою, ніж задекларована декларантом, за відсутності інших визначених законом підстав, що обумовлюють межі і способи здійснення органом доходів і зборів контролю митної вартості, не утворює підстав для відмови у визнанні заявленої декларантом митної вартості за основним методом та її визначенні за другорядними методами, оскільки торгові відносини є різноманітними, здійснюються на принципах автономії волі та свободи договору, при цьому безліч обставин можуть впливати на їх ціну (характеристика товару, виробник, торгова марка, умови і обсяги поставок, сезонність, наявність знижок тощо), і сама по собі не свідчить про наявність порушень з боку декларанта і не призводить до автоматичного збільшення митної вартості товарів, адже законодавство таких підстав прямо не встановлює, тому не є перешкодою для застосування першого методу визначення митної вартості товару.

Таким чином, коригування митної вартості через наявність інформації про визначення митної вартості за подібним товаром по даному підприємству у автоматизованій системі аналізу та управління ризиками є безпідставним.

Щодо цінової інформації відносно вартості товару, суд зазначає наступне.

У спірних рішеннях про коригування митної вартості товарів № UA401060/2024/000071/2 від 14.10.2024, № UA401060/2024/000078/2 від 07.11.2024, № UA401060/2024/000084/2 від 20.11.2024, № UA401060/2024/000100/1 від 24.12.2024 містяться наступні посилання відповідача: "наданий до митного оформлення прайс - лист … є по суті офертою для конкретного покупця, тобто виданий продавцем … "ОПТСУМТРЕЙД" та не відображає "дійсну вартість" у розумінні ст. VII Генеральної угоди про тарифи й торгівлю 1994 року. Так відповідно до ст. VII Генеральної угоди про тарифи й торгівлю, під "дійсною вартістю" слід розуміти ціну, за яку, під час та в місці, визначеним законодавством імпортуючої країни, такий чи подібний товар продається або пропонується до продажу при звичайному ході торгівлі за умов повної конкуренції. Згідно загальноприйнятої світової практики прейскурант (прайс-лист) - це довідник цін (тарифів) на товари та/або види послуги, який адресований невизначеному колу покупців".

Також у спірному рішенні про коригування митної вартості № UA401060/2024/000100/1 від 24.12.2024 зазначено: "відсутні каталоги, специфікації, загальні прейскуранти (прайс - лист) виробника товару".

Відповідно до ч. 2 ст. 53 МК України прайс-лист не належить до числа основних документів, які підтверджують митну вартість товару. Це підтверджується, зокрема, правовою позицією, викладеною в постанові Верховного Суду від 23.10.2020 у справі № 2810/690/17, у цьому рішенні Верховний Суд зазначив, що прайс-лист: по-перше, не є основним документом відповідно до частини другої статті 53 Митного кодексу України, який підтверджує митну вартість товарів, по-друге, прайс-лист це довідник цін (тарифів) на товари та/або види послуг, який адресований невизначеному колу покупців, по-третє, жодний нормативний акт, зокрема міжнародний, не встановлює вимоги до форми та змісту прайс-листів. Тобто прайс-лист є документом довільної форми, а тому митний орган не може посилатися на неповноту чи обмеженість його відомостей як на підставу для коригування митної вартості товару.

Крім того, відповідно до правової позиції, сформульованої в постанові Верховного Суду від 10.05.2023 у справі № 815/1780/17, на законодавчому рівні відсутнє визначення складових (реквізитів) прайс-листа, який продавець може оформлювати в довільній формі та на власний розсуд. Прайс-лист не є основним документом для підтвердження митної вартості товару, тому будь-які сумніви в правильності його складання не повинні впливати на висновок митного органу про необхідність коригування митної вартості товару.

Щодо висновку експерта.

У спірних рішеннях про коригування митної вартості товарів № UA401060/2024/000071/2 від 14.10.2024, № UA401060/2024/000078/2 від 07.11.2024 та № UA401060/2024/000084/2 від 20.11.2024 зазначено, що: "наданий до митного оформлення Висновок експерта … взято митницею до уваги, але він не може слугувати підставою для підтвердження заявленої митної вартості товарів, через невідповідність вимогам ст. 12 Закону України "Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні" від 12.07.2001 № 2658-ІІІ зі змінами та пп. 56-60 Національного стандарту № 1 "Загальні засади оцінки майна та майнових прав", затверджений Постановою КМУ від 10.09.2003 № 1440 зі змінами".

Відповідно до ч. 2 ст. 53 МК України звіт про оцінку майна не є обов`язковим документом для підтвердження митної вартості, а може подаватися лише як додатковий (ч. 3 ст. 53).

Відповідно до правової позиції Верховного Суду викладеної у постанові від 31.07.2024 у справі № 815/2564/18 указано, що звіт про оцінку має консультаційний характер і не може самостійно спростовувати заявлену митну вартість.

Таким чином, наданий позивачем відповідачу звіт про оцінку майна не є документом, що підтверджує митну вартість у розумінні ч. 2 ст. 53 МК України, а є додатковим документом на підтвердження відсутності заниження рівня митної вартості товару, адже ціна, вказана в інвойсі, відповідає ринковій вартості товару, проте, дослідження відповідачем нечислових значень, вихід за межі предмета контролю та намагання також ще й виконати функцію експерта призвели до прийняття протиправних індивідуальних актів, які мають бути скасовані судом.

Спрацювання ризиків АСАУР та наявність в ЄАІС іншої цінової інформації про ідентичні або подібні товари не є перешкодою для застосування першого методу визначення митної вартості товару і не може бути достатньою підставою для відмови у здійсненні митного оформлення товару за першим методом визначення його митної вартості.

Суд вказує, що митний орган має право витребувати тільки ті документи, які дають можливість пересвідчитись у правильності чи помилковості задекларованої митної вартості, а не всі, які передбачені ч. 3 ст.53 МКУ.

Отже, ненадання повного переліку витребуваних документів може бути підставою для визначення митної вартості не за основним (першим) методом лише тоді, коли подані документи є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності не спростовують сумнів у достовірності наданої інформації.

Документи, які подані для підтвердження заявленої митної вартості, містять усі данні, необхідні для визначення митної вартості за 1 методом, обраним декларантом.

Згідно позиції Верховного Суду, висловленою в постанові від 23.02.2021 у справі № 805/5039/16-а, формально нижчий рівень митної вартості імпортованого позивачем товару від рівня митної вартості іншого митного оформлення не може розцінюватися як заниження позивачем митної вартості та не є перешкодою для застосування першого методу визначення митної вартості товару і не може бути достатньою та самостійною підставою для відмови у здійсненні митного оформлення товару за першим методом визначення його митної вартості.

Враховуючи наведене вище, провівши аналіз поданих доказів, як окремо кожен так і в їх сукупності, суд прийшов переконання про те, що жодних розбіжностей, наявності ознак підробки або не містили всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена за ці товари не встановлено, адже усі дії щодо ціни підтверджено як самим контрактом, так і додатками до контракту, інвойсами, договорами. Дії сторін з цього питання були послідовним, жодних ознак які б свідчили про їх невідповідність між собою не установлено. Відповідачем не підтверджено належними доводами неправильність визначення митної вартості позивачем за основним методом та таке відповідачем не спростовано, наявність належних підстав для коригування митної вартості відповідачем не доведена.

З огляду на викладене суд прийшов висновку про те, що оскаржувані рішення відповідача про коригування митної вартості слід визнати протиправними, що буде належним способом захисту, у зв`язку із чим такі підлягають скасуванню.

Щодо позовної вимоги про визнання протиправними та скасування карток відмови, суд прийшов наступного.

Відповідачем прийнято оскаржувані картки відмови в прийнятті митних декларацій, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення.

Відповідач стверджує, що картки відмови вичерпали свою дію, оскільки позивач подав нові митні декларації та випустив товари у вільний обіг. Проте суд вважає ці доводи необґрунтованими.

Відповідно до статті 5 КАС України, кожна особа має право звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси.

Картка відмови є індивідуальним актом, який підлягає судовому оскарженню, що підтверджується практикою Верховного Суду у постанові від 21.04.2022 у справі № 812/1159/17 зазначено, що картка відмови є актом індивідуальної дії, який може бути оскаржений у суді та у постанові від 17.05.2022 у справі № 809/506/17 Верховний Суд підтвердив можливість скасування картки відмови разом із рішенням про коригування митної вартості.

Подання нової митної декларації не позбавляє позивача права оскаржувати картку відмови, оскільки вона є частиною взаємопов`язаних актів, що вплинули на його права. Це узгоджується з постановою ВС від 18.02.2020 у справі № 320/3053/19, де вказано, що рішення та картка відмови в сукупності порушують право позивача оформити товар за заявленою митною вартістю.

Згідно ст. 256 МК України відмова у митному оформленні є письмовим вмотивованим рішенням органу доходів і зборів про неможливість здійснення митного оформлення через невиконання декларантом умов. Рішення повинне містити причини відмови та вичерпні роз`яснення вимог, виконання яких дозволить здійснити митне оформлення.

Аналізуючи відомості, які містяться в оспорюваній картці відмові, то остання на переконання суду не є вмотивованою, оскільки не містить обґрунтування причин відмови, не зазначено, які вартісні показники є непідтвердженими та які відомості є неповними.

Суд повторно відмічає, що позивачем доведено належними, допустимими доказами митну вартість товарів та відомості щодо ціни, що була сплачена за ці товари, а відтак у відповідача були відсутні підстави для прийняття картки відмови.

З огляду на викладене суд прийшов висновку про те, що оскаржувані рішення митниці про коригування митної вартості і картки відмови слід визнати протиправними, у зв`язку із чим такі підлягають скасуванню.

З огляду на викладене суд прийшов висновку про те, що оскаржувані рішення митниці про коригування митної вартості і картки відмови слід визнати протиправними, у зв`язку із чим такі підлягають скасуванню.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Згідно з ч. 2 ст.77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Отже, суд приходить до висновку, що позовні вимоги ТОВ "Оптсум-Трейд" необхідно задовольнити повністю.

Щодо розподілу судових витрат на професійну правничу допомогу, суд прийшов до наступного.

Відповідно до ст.132 КАС України судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати: на професійну правничу допомогу; сторін та їхніх представників, що пов`язані із прибуттям до суду; пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертиз; пов`язані з витребуванням доказів, проведенням огляду доказів за їх місцезнаходженням, забезпеченням доказів; пов`язані із вчиненням інших процесуальних дій або підготовкою до розгляду справи.

Суд установив, між позивачем та адвокатське бюро "Бідної Оксани Іванівни", укладено договір про надання правової допомоги від 10 червня 2025 року.

Згідно з ч. 3 ст.134 КАС України для цілей розподілу судових витрат: розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат.

Відповідно до ч. 4 наведеної статті передбачено, що для визначення розміру витрат на правничу допомогу та з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.

Принцип співмірності витрат на оплату послуг адвоката запроваджено у ч. 5 ст. 134 КАС України, відповідно до якої розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.

Згідно з ч. ч. 6, 7 ст. 134 КАС України у разі недотримання вимог ч. 5 цієї статті суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами. Обов`язок доведення неспівмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката, які підлягають розподілу між сторонами.

З аналізу положень ст. 134 КАС України вбачається, що склад та розмір витрат на професійну правничу допомогу підлягає доказуванню в судовому процесі - сторона, яка хоче компенсувати судові витрати повинна довести та підтвердити розмір заявлених судових витрат, а інша сторона може подати заперечення щодо неспівмірності розміру таких витрат. Результат та вирішення справи безпосередньо пов`язаний із позицією, зусиллям і участю в процесі представника інтересів сторони за договором. При цьому, такі надані послуги повинні бути обґрунтованими, тобто доцільність надання такої послуги та її вплив на кінцевий результат розгляду справи, якого прагне сторона, повинно бути доведено стороною в процесі.

При цьому, розмір витрат на правничу допомогу встановлюється судом на підставі оцінки доказів щодо детального опису робіт, здійснених адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.

Відповідач у відзиві на позов наводить аргументи про те, що понесені позивачем витрати на професійну правничу допомогу не є співмірними із складністю справи, значно завищені.

Суд установив, визначення розміру оплати праці (гонорару) адвоката проводиться за попередньою домовленістю з позивачем у фіксованому розмірі та винагорода адвокатського об`єднання становить у сумі 60000,00 грн без ПДВ.

Між сторонами укладено додаткову угоду № 2 від 06.01.2025 до договору про надання правової допомоги від 06.01.2025.

Додатковою угодою визначається обсяг послуг, що надаються. Сторони у додаткової угоди визначили суму винагороди (гонорару) в розмірі 60000,00 грн, яка сплачується до кінця січня 2025 року.

Позивач сплатив винагороду (гонорар) у розмірі 60000,00 грн за платіжною інструкцією № 2990 від 09.01.2025.

Відповідно до правової позиції викладеної у постанові Верховного Суду, викладеному у постанові від 10.09.2020 (справа № № 420/6027/19) положення чинного законодавства визначають можливість встановлення розміру вартості правничої допомоги адвоката у фіксованому розмірі із виключенням погодинної оплати, залежно від часу, витраченого адвокатом на здійснення представництва чи надання іншої правової допомоги.

Відповідно до ст. 30 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" гонорар є формою винагороди адвоката за здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги клієнту.

При встановленні розміру гонорару враховуються складність справи, кваліфікація та досвід адвоката, фінансовий стан клієнта й інші істотні обставини. Гонорар має бути розумним і враховувати витрачений адвокатом час.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, про що, зокрема, відзначено у пункті 95 рішення у справі "Баришевський проти України" (Заява № 71660/11), пункті 80 рішення у справі "Двойних проти України" (Заява № 72277/01), пункті 88 рішення у справі "Меріт проти України" (заява № 66561/01), заявник має право на відшкодування судових та інших витрат лише у разі, якщо доведено, що такі витрати були фактичними і неминучими, а їх розмір обґрунтованим.

Крім того, у пункті 154 рішення Європейського суду з прав людини у справі Lavents v. Latvia (заява 58442/00) зазначено, що згідно зі статтею 41 Конвенції Суд відшкодовує лише ті витрати, які, як вважається, були фактично і обов`язково понесені та мають розумну суму.

Аналогічний висновок викладено у постановах Верховного Суду від 05.08.2020 (справа № 640/15803/19), від 01.09.2020 (справа № 640/6209/19).

Згідно з правової позиції викладеної у постанові Великої Палата Верховного Суду 19.02.2020 (справа № 755/9215/15-ц) при розгляді справи судом учасники справи викладають свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення, міркування щодо процесуальних питань у заявах та клопотаннях, а також запереченнях проти заяв і клопотань. Саме зацікавлена сторона має вчинити певні дії, спрямовані на відшкодування з іншої сторони витрат на професійну правничу допомогу, а інша сторона має право на відповідні заперечення проти таких вимог, що виключає ініціативу суду з приводу відшкодування витрат на професійну правничу допомогу одній із сторін без відповідних дій з боку такої сторони.

Велика Палата Верховного Суду при вирішенні питання про стягнення витрат на професійну правничу допомогу у вказаній справі зазначила про необхідність надання оцінки виключно тим обставинам, щодо яких сторона має заперечення.

Дослідивши вищевказані документи, суд дійшов висновку про те, що такий розмір витрат у даному випадку є неспівмірним із складністю справи та виконаними адвокатом роботами (послугами).

Так, докази, надані позивачем на підтвердження розміру витрат на правничу допомогу, переконливо доводять, що заявлені витрати на професійну правничу допомогу пов`язані саме з розглядом справи в суді першої інстанції, однак вони є неспірмірними із складністю справи, адже така розглянута за правилами спрощеного позовного провадження, а включення адвокатом до наданих позивачу послуг таких видів наданої правової допомоги: подання адміністративного позову до суду, представництво інтересів позивача у інших державних органах, направлення відповіді на відзив іншим учасникам справи - не можна віднести до адвокатських послуг у розумінні Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність".

З огляду на викладене вище, фактичний об`єм виконаної адвокатом роботи, складність справи, суд вважає розумно обґрунтованими заявлені позивачем до відшкодування витрати на професійну правничу допомогу у сумі 35000,00 грн, який обумовлений об`єктивною тривалістю часу, яку адвокат витратив під час підготовки позовної заяви у цій справі, якістю та об`ємом підготовлених матеріалів та заяв по суті, а також складністю питань, які були предметом розгляду у справі.

Враховуючи вищевикладене суд визнає, що з відповідача за рахунок бюджетних асигнувань необхідно стягнути на користь позивача понесені витрати на професійну правничу допомогу у розмірі 35000,00 грн.

Керуючись ст.ст. 90, 139, 143, 241-246, 250, 255, 295 КАС України, суд

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов товариства з обмеженою відповідальністю «Оптсум-Трейд» до Вінницької митниці про визнання протиправним та скасування рішення - задовольнити частково.

Визнати протиправними та скасувати:

- рішення про коригування митної вартості товарів № UA401060/2024/000071/2 та картку відмови № UA401060/2024/000212 від 14 жовтня 2024 року

- рішення про коригування митної вартості товарів № UA401060/2024/000078/2 та картку відмови № UA401060/2024/000243 від 07 листопада 2024 року;

рішення про коригування митної вартості товарів № UA401060/2024/000084/2 та картку відмови № UA401060/2024/000255 від 20 листопада 2024 року;

рішення про коригування митної вартості товарів № UA401060/2024/000100/1 та картку відмови № UA401060/2024/000287 від 24 грудня 2024 року.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Вінницької митниці () на користь товариства з обмеженою відповідальністю "Оптсум-Трейд" витрати зі сплати судового збору в сумі 31426,21 грн на витрати на професійну правничу допомогу в сумі 35000 гривень.

В задоволенні інших вимог - відмовити.

Рішення може бути оскаржено до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного рішення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення складено 28.04.2026.

Суддя М.М. Шаповал