Справа № 600/432/26-а
Суддя: Маренич Ігор Володимирович
Дата ухвалення: 2026-04-27 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЧЕРНІВЕЦЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 квітня 2026 р. м. Чернівці Справа № 600/432/26-а

Чернівецький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Маренича І.В., розглянувши в порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження у змішаній (паперовій та електронній) формі адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Сіті фільм" до Управління комунальної власності Чернівецької міської ради, виконавчого комітету Чернівецької міської ради про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити дії

В С Т А Н О В И В:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Сіті фільм" (далі - позивач) звернулося в суд з позовом до Управління комунальної власності Чернівецької міської ради (далі - відповідач-1), виконавчого комітету Чернівецької міської ради (далі - відповідач-2), в якому просить:

- визнати протиправною бездіяльність Управління комунальної власності Чернівецької міської ради та виконавчого комітету Чернівецької міської ради щодо нерозгляду по суті, не прийняття рішення у відповідності до вимог чинного законодавства та не винесення на розгляд виконавчого комітету Чернівецької міської ради клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю "Сіті фільм" про надання згоди на здійснення невід`ємних поліпшень нежилого приміщення по вул.О.Кобилянської,14-16 в м. Чернівці

- зобов`язати Управління комунальної власності Чернівецької міської ради та виконавчий комітет Чернівецької міської ради розглянути по суті клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю "Сіті фільм" про надання згоди на здійснення невід`ємних поліпшень нежилого приміщення по вул.О.Кобилянської,14-16 в м. Чернівці, прийняти рішення у відповідності до вимог чинного законодавства та винести його на розгляд виконавчого комітету Чернівецької міської ради.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що він є орендарем нежилого приміщення по вул.О.Кобилянської,14-16 в м. Чернівці загальною площею 1241,2 кв.м. для використання під кінопалац ім. О. Кобилянської дитячого спрямування. Під час експлуатації приміщення, виникла необхідність у проведенні капітальних ремонтних робіт. Під час виготовлення проектної та кошторисної документації встановлено, що вартість таких робіт буде становити більше ніж 25 % ринкової вартості об`єкта оренди. У зв`язку з цим, позивачем подано до відповідачів клопотання про надання згоди на здійснення невід`ємних поліпшень. Однак, відповідачі самоусунулись від розгляду клопотання по суті та у відповідності до вимог чинного законодавства. У зв`язку з викладеним просить позовні вимоги задовольнити.

Ухвалою Чернівецького окружного адміністративного суду відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи.

Відповідачем-1 подано відзив на позов відповідно до змісту якого заперечує проти задоволення позову. Зазначає, що Управлінням розглянуто клопотання Позивача від 05.01.2026 та листом від 27.01.2026 надано відповідь. У зв`язку з викладеним просить відмовити в задоволенні позову.

Відповідач-2 правом на подання відзиву не скористався.

Представником позивача подано відповідь на відзив, у якому остання зазначає, що відповідач 1 підміняє поняття "надання згоди на здійснення капітального ремонту" та "надання згоди на здійснення невід`ємних поліпшень", відповідачі ухиляються від прийняття рішення у відповідності до вимог чинного законодавства та здійснення чітко визначеного послідовного порядку дій, а також вдаються до надмірного формалізму при розгляді клопотання.

Представником відповідача-1 подано заперечення на відповідь відзив, в якому вказано, що позивачем додано до клопотання про здійснення невід`ємних поліпшень неповний пакет документів, а подані документ не відповідають вимогам законодавства.

Ухвалою Чернівецького окружного адміністративного суду закрито провадження у справі в частині позовних вимог щодо зобов`язання Управління комунальної власності Чернівецької міської ради та виконавчий комітет Чернівецької міської ради розглянути по суті клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю "Сіті фільм" про надання згоди на здійснення невід`ємних поліпшень нежилого приміщення по вул.О.Кобилянської,14-16 в м. Чернівці, прийняти рішення у відповідності до вимог чинного законодавства та винести його на розгляд виконавчого комітету Чернівецької міської ради.

Дослідивши письмові докази судом встановлено наступне.

27.05.2002 між позивачем та відповідачем-2 укладено Договір довгострокової оренди нерухомого майна (будівель, споруд, приміщень) №9Д/45.

Предметом оренди згідно вказаного Договору стало нежиле приміщення по вул.О.Кобилянської, 14-16 в м. Чернівці загальною площею 1241,2 кв.м. для використання під кінопалац ім. О. Кобилянської дитячого спрямування. Строк оренди до 27 травня 2017 року.

18.08.2017 між позивачем та балансоутримувачем Департаментом економіки Чернівецької міської ради укладено Договір оренди нерухомого майна №83, згідно якого Орендарю продовжено строкове платне користування нежилим приміщенням по вул. О.Кобилянської, 14-16 в м. Чернівці загальною площею 1024,8 кв. м. (згідно подальших змін 1177,30 кв.м.). Зміни до Договору вносились Додатковими Договорами від 17.08.2018, 02.08.2019, 30.06.2020, 05.05.2021, 01.07.2021. Строк дії оренди до 16 квітня 2026 року.

У зв`язку з тривалим використанням приміщення, фізичним зносом виникла необхідність у проведенні ремонтно-реставраційних робіт. При цьому, за розрахунками Орендаря, підтвердженими висновком будівельної експертизи, його прогнозовані витрати на ремонт об`єкта оренди становитимуть не менш як 25 відсотків ринкової вартості об`єкта оренди, визначеної суб`єктом оціночної діяльності для цілей оренди майна станом на будь-яку дату поточного року, а отже є невід`ємними поліпшенням.

Позивач 05.01.2026 звернувся до відповідача-1 з клопотанням та пакетом документів, передбачених Положенням про порядок здійснення ремонтів, ремонтно-реставраційних робіт та невід`ємних поліпшень майна, що належить до комунальної власності Чернівецької міської територіальної громади, затвердженим рішенням сесії міської ради від 27.11.2025 за №2605.

27.01.2026 подане позивачем клопотання повернуто без розгляду разом з додатками. Причиною повернення та не розгляду клопотання вказано неповноту поданих документів. При цьому, яких саме документів не додано Орендарем (позивачем), відповідачами не зазначено.

30.03.2026 наказом відповідача-1 договір оренди нерухомого майна від 18.08.2017 №83, укладений з товариством з обмеженою відповідальністю "Сіті фільм" на нежитлові приміщення першого, другого поверху та підвалу будівлі літери А, загальною площею 1177,30 вважати припиненим з 30.03.2026 у зв`язку з встановленням експертом критичного рівня пошкоджень об`єкта оренди і його аварійним станом, при якому виникає реальна загроза його руйнування (обвалення).

Судом досліджено пакет документів, які були подані відповідачам разом з клопотанням про надання згоди на здійснення невід`ємних поліпшень.

Вважаючи бездіяльність відповідачів протиправною, позивач звернувся до суду з вказаним позовом.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає наступне.

Відповідно до ч.2 ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові, економічні та організаційні відносини, пов`язані з передачею в оренду майна, що перебуває в державній та комунальній власності, майна, що належить Автономній Республіці Крим, а також передачею права на експлуатацію такого майна, урегульовано Законом України "Про оренду держаного і комунального майна" (далі - Закон № 157-IX).

У відповідності до приписів статті 21 Закону № 157-IX Орендар державного або комунального майна має право за письмовою згодою балансоутримувача майна за рахунок власних коштів здійснювати поточний та/або капітальний ремонт орендованого майна.

Орендар може звернутися з клопотанням про отримання згоди на здійснення невід`ємних поліпшень, якщо за розрахунками орендаря, підтвердженими висновком будівельної експертизи, його прогнозовані витрати на ремонт об`єкта оренди, за виключенням його витрат на виконання ремонтних робіт, що були зараховані згідно з частиною другою цієї статті, становитимуть не менш як 25 відсотків ринкової вартості об`єкта оренди, визначеної суб`єктом оціночної діяльності для цілей оренди майна станом на будь-яку дату поточного року.

Рішення про надання згоди на здійснення невід`ємних поліпшень комунального майна приймає представницький орган місцевого самоврядування чи визначені ним органи в порядку, встановленому відповідним представницьким органом місцевого самоврядування.

Балансоутримувач орендованого майна приймає рішення про відмову у погодженні клопотання орендаря про здійснення невід`ємних поліпшень, якщо майно перебуває у задовільному стані і не вимагає додаткових поліпшень для здійснення орендарем виду діяльності, передбаченого договором оренди, або якщо поліпшення можуть бути виконані в межах поточного ремонту.

Підставами для прийняття рішення про відмову у погодженні клопотання орендаря про здійснення невід`ємних поліпшень є:

отримання орендарем майна в оренду без проведення аукціону або конкурсу;

прийняття балансоутримувачем майна рішення, передбаченого частиною п`ятою цієї статті.

Рішення, що приймаються за результатами розгляду клопотання орендаря про здійснення поліпшень, ремонту майна, переданого в оренду, оприлюднюються протягом п`яти робочих днів з дня прийняття такого рішення згідно з Порядком передачі майна в оренду.

Відповідно до п.153 Порядку передачі в оренду державного та комунального майна, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України №483 від 03.06.2020, Орендар має право за письмовою згодою балансоутримувача майна за рахунок власних коштів здійснювати поточний та/або капітальний ремонт орендованого майна.

Для отримання такої згоди орендар звертається до балансоутримувача із клопотанням, у якому обґрунтовує необхідність проведення такого ремонту. До клопотання додаються:

опис ремонтних робіт;

орієнтовний строк їх проведення.

Балансоутримувач розглядає клопотання орендаря та протягом десяти робочих днів приймає одне з рішень, передбачених частиною першою статті 21 Закону № 157-IX.

Відповідно до п.158 Порядку, якщо за розрахунками орендаря, який отримав майно за результатами проведення аукціону або конкурсу, підтвердженими висновком будівельної експертизи, його прогнозовані витрати на ремонт об`єкта оренди, за винятком його витрат на виконання ремонтних робіт, що були зараховані згідно з пунктами 154-156 цього Порядку, становитимуть не менш як 25 відсотків ринкової вартості об`єкта оренди, визначеної суб`єктом оціночної діяльності станом на будь-яку дату поточного року, орендар може звернутися з клопотанням про отримання згоди на здійснення невід`ємних поліпшень.

Рішення про надання згоди на здійснення невід`ємних поліпшень або про відмову у погодженні клопотання орендаря про здійснення невід`ємних поліпшень приймається відповідно до частини четвертої - шостої статті 21 Закону № 157-IX.

Після отримання відповідного клопотання та до прийняття рішення про надання згоди на здійснення невід`ємних поліпшень орендодавцем та (або) балансоутримувачем здійснюється огляд приміщення та складається акт візуального обстеження об`єкта оренди, в якому зазначається опис стану об`єкта та до якого додаються фотографічні зображення об`єкта оренди.

Клопотання орендаря про здійснення поточного та/або капітального ремонту, невід`ємних поліпшень майна, переданого в оренду, зарахування витрат на виконання ремонтних робіт та рішення, що приймаються за результатами розгляду таких клопотань, оприлюднюються орендодавцем протягом п`яти робочих днів з дати отримання відповідного клопотання та прийняття відповідного рішення в електронній торговій системі.

Так, Рішенням 71 сесії Чернівецької міської ради VІІІ скликання від 27.11.2025 за №2605 затверджено Положення про порядок здійснення ремонту, ремонтно-реставраційних робіт та невід`ємних поліпшень майна, що належить до комунальної власності Чернівецької міської територіальної громади (далі - Рішення).

Пунктом 2 Рішення Управлінню комунальної власності Чернівецької міської ради, балансоутримувачам майна, що належить до комунальної власності Чернівецької міської територіальної громади, уповноваженим органам управління та виконавчому комітету міської ради при наданні Орендарю згоди на здійснення за рахунок власних коштів Орендаря поточного та/або капітального ремонту, реконструкції, ремонтно-реставраційних робіт та невід`ємних поліпшень орендованого майна, що належить до комунальної власності Чернівецької міської територіальної громади, брати за основу Положення про порядок здійснення ремонту, ремонтно-реставраційних робіт та невід`ємних поліпшень майна, що належить до комунальної власності Чернівецької міської територіальної громади, що затверджене цим рішенням.

Положення про порядок здійснення ремонтів, ремонтно-реставраційних робіт та невід`ємних поліпшень майна, що належить до комунальної власності Чернівецької міської територіальної громади (далі - Положення) визначає процедуру надання Орендарю згоди на здійснення за рахунок власних коштів Орендаря поточного та/або капітального ремонту, реконструкції, ремонтно-реставраційних робіт та невід`ємних поліпшень орендованого майна, що належить до комунальної власності Чернівецької міської територіальної громади.

Згідно п.1.1 вимоги цього Положення є обов`язковими для юридичних і фізичних осіб, фізичних осіб-підприємців, які є орендарями нерухомого комунального майна та комунальних підприємств, установ, організацій, що є балансоутримувачами цього майна.

Відповідно до п.4 Положення Орендар має право за письмовою згодою балансоутримувача, на здійснення поточного, капітального ремонтів, чи ремонтно-реставраційних робіт орендованого майна та на здійснення реконструкції Об`єкта оренди на підставі рішення виконавчого комітету міської ради, за власний рахунок без відшкодування понесених витрат.

У відповідності до п.п.9-12 Положення якщо за розрахунками Орендаря, який отримав майно за результатами проведення аукціону або конкурсу, підтвердженими висновком будівельної експертизи, його прогнозовані витрати на ремонт об`єкта оренди, за винятком його витрат на виконання ремонтних робіт, що були зараховані згідно з пунктами 6-8 цього Положення, становитимуть не менш як 25 відсотків ринкової вартості об`єкта оренди, визначеної суб`єктом оціночної діяльності, станом на будь-яку дату поточного року, Орендар може звернутися з клопотанням до Балансоутримувача про отримання згоди на здійснення невід`ємних поліпшень.

До клопотання додаються належним чином завірені копії таких документів:

а) опис передбачуваних робіт;

б) проектно-кошторисна документація;

в) висновок будівельної експертизи щодо розгляду кошторисної частини проектної документації;

г) графік виконання робіт;

д) висновок органу охорони культурної спадщини в разі, якщо об`єкт оренди є об`єктом культурної спадщини або розташований в межах історичних ареалів міста;

е) звіт про оцінку майна, чинний на момент звернення із рецензією на нього;

є) технічний звіт/висновок про технічний стан, виконаний сертифікованим будівельним експертом.

У випадку необхідності Орендодавець має право витребувати інші необхідні документи щодо проведення ремонтних робіт.

Балансоутримувач, за результатами проведеного обстеження орендованого майна, враховуючи технічний звіт, приймає одне з рішень:

- погодження клопотання орендаря про здійснення невід`ємних поліпшень;

- відмову у погодженні клопотання орендаря у здійсненні невід`ємних поліпшень.

Підставами для прийняття рішення про відмову балансоутримувачем на здійснення невід`ємних поліпшень є:

а) отримання Орендарем майна в оренду без проведення аукціону або конкурсу;

б) якщо майно перебуває у задовільному стані і не потребує проведення невід`ємних поліпшень для використання приміщення відповідно до цільового призначення, а якщо договір не визначає цільового призначення то за цільовим призначенням, визначеним орендарем у клопотанні;

в) якщо поліпшення можуть бути виконані в межах поточного ремонту.

У разі виникнення сумнівів щодо об`єктивності наданого технічного звіту/висновку про технічний стан, Балансоутримувач має право впродовж 5 робочих днів після отримання пакету документів від Орендаря замовити технічний звіт/висновок про технічний стан щодо обстеження приміщення.

Балансоутримувач приймає рішення про відмову на здійснення невід`ємних поліпшень визначених підпунктами б і в на підставі висновку про перебування майна у задовільному стані або про можливість здійснення заявлених орендарем поліпшень в рамках поточного ремонту з посиланням на документи, на яких ґрунтується такий висновок.

Орендар звертається до Орендодавця із клопотанням про погодження здійснення невід`ємних поліпшень орендованого майна, в якому обґрунтовує необхідність проведення такого ремонту, до якого додається повний пакет передбачений у пункті 9 цього Положення (у вигляді одного оригінального примірника) та додає письмову згоду балансоутримувача, а також згоду уповноваженого органу балансоутримувача у випадках, передбачених статутом чи положенням балансоутримувача.

Після отримання клопотання Орендодавець та Балансоутримувач скликає Комісію. Комісією здійснюється огляд приміщення та складається акт візуального обстеження об`єкта оренди, в якому зазначається опис стану об`єкта, до якого додаються фотографічні зображення об`єкта оренди. Акт з додатками підписується усіма членами комісії та разом з клопотанням про отримання згоди на здійснення невід`ємних поліпшень та повним пакетом документів подається на розгляд виконавчому комітету Чернівецької міської ради.

У разі відсутності підстав для відмови, передбачених пунктом 9.2 цього Положення, виконавчий комітет Чернівецької міської ради приймає рішення, щодо надання згоди на здійснення невід`ємних поліпшень, які надають право на компенсацію вартості здійснених таких невід`ємних поліпшень після укладення Орендодавцем договору оренди з новим Орендарем за результатами проведеного аукціону чи шляхом здійснення приватизації на аукціоні з умовами щодо компенсації Орендарю вартості невід`ємних поліпшень (у випадку, якщо об`єкт оренди підлягає приватизації).

Орендодавець впродовж 10 робочих днів з дати прийняття виконавчим комітетом міської ради відповідного рішення письмово повідомляє Орендаря про прийняте рішення.

Приступати до здійснення невід`ємних поліпшень Орендар має право тільки після того, як виконавчий комітет Чернівецької міської ради прийме рішення про надання згоди на здійснення невід`ємних поліпшень.

Судом встановлено, що Пунктом 5.1 Додаткового Договору №5 від 05.05.2021 до договору оренди нерухомого майна №83 від 18.08.2017 також передбачено право Орендаря на здійснення невід`ємних поліпшень майна за наявності рішення Орендодавця про надання згоди, передбаченої Законом та Порядком.

Аналіз вказаних норм дає дійти висновку, що після отримання клопотання Орендаря (позивача) про надання згоди на здійснення невід`ємних поліпшень Балансоутримувач зобов`язаний скликати Комісію, скласти акт візуального обстеження та винести клопотання на розгляд виконавчого комітету. Виконавчий комітет зобов`язаний клопотання розглянути та винести одне з таких рішень: про надання згоди; про відмову у наданні згоди.

При цьому, законодавством визначено вичерпний перелік підстав для відмови Балансоутримувачем у погодженні клопотання та відмови виконавчим комітетом у наданні згоди на здійснення невід`ємних поліпшень. Серед вказаних підстав відсутня така підстава як "неповний пакет документів".

Судом встановлено, що позивачем до клопотання про надання згоди на здійснення невід`ємних поліпшень, надано наступні документи : опис ремонтних робіт; висновок про проведення будівельно-технічного обстеження; звіт про результати позачергового непланового технічного обстеження; відомості про обсяг робіт; зведений кошторисний розрахунок вартості об`єкта будівництва; локальні кошториси на будівельні роботи; науково-проектна документація «Пам`ятка архітектури та містобудування місцевого значення, житловий будинок,1892 року, 1925 р. (реконструкція), охоронний номер 9/33-Ч в м.Чернівці по вул.О.Кобилянської,16; висновок Управління охорони культурної спадщини Чернівецької міської ради щодо розгляду науково-проектної документації, витяг з реєстру будівельної діяльності щодо інформації погодження науково-проектної документації; витяг з реєстру будівельної діяльності щодо інформації про погодження науково-проектної документації; звіт про оцінку майна; рецензія на звіт про оцінку майна.

Аналізом наданих документів вбачається, що наданий позивачем разом з клопотанням про надання згоди на здійснення невід`ємних поліпшень, подано пакет документів, який повністю відповідає переліку документів, встановленому Законом України "Про оренду державного та комунального майна" та Положення про порядок здійснення ремонтів, ремонтно-реставраційних робіт та невід`ємних поліпшень майна, що належить до комунальної власності Чернівецької міської територіальної громади.

З огляду на викладене, суд погоджується з доводами позивача про те, що відповідач-1 та відповідач-2 не розглянувши по суті подане ним клопотання та не винісши його на розгляд виконавчого комітету допустили протиправну бездіяльність.

При цьому, заслуговують на увагу твердження позивача про тривалу бездіяльність відповідачів.

Як вбачається з матеріалів справи, отримати дозвіл на проведення невід`ємних поліпшень по вул. О. Кобилянської, 14-16 позивач намагається ще з 2019 року, систематично та неодноразово звертаючись до Балансоутримувача із відповідними клопотаннями.

В матеріалах справи міститься відповідь Департаменту розвитку Чернівецької міської ради від 20.11.2019 №02/01-17/1535 на клопотання позивача про те, що постійно діючою комісією з питань доцільності проведення невід`ємних поліпшень нежитлових приміщень шляхом виходу на місце буде проведено обстеження та складено висновок.

Доказів проведення такого обстеження суду не надано.

Згідно відповіді Департаменту розвитку Чернівецької міської ради №02/01-17/1037 від 24.06.2021 на аналогічне звернення позивача від 11.06.2021 Департамент повідомив Орендарю, що наразі комісію не сформовано і як тільки буде затверджено персональний склад, будуть вчинені відповідні дії для вирішення питання щодо надання згоди.

В подальшому позивач неодноразово звертався до Балансоутримувача із клопотаннями про надання згоди на здійснення невід`ємних поліпшень, однак, відповіді від 20.08.2021, 07.04.2022, 06.07.2023, 18.08.2023, 05.10.2023, 21.06.2025, 16.09.2025 містять лише роз`яснення вимог чинного законодавства, повідомлення, як ще дії Орендарю необхідно вчинити та які документи надати. Клопотання по суті не розглянуті. Аналізом наданих відповідей також вбачається, що відповідачі не конкретизують (у тому числі у останньому листі від 27.01.2026), які саме документи не відповідають закону та які ще необхідно додати.

З огляду на викладене, у діях відповідачів вбачає надмірний формалізм.

Надмірний формалізм суб`єкта владних повноважень - це протиправна поведінка, коли посадові особи надають перевагу букві закону, а не його меті, ігноруючи суть питання та права людини задля дотримання формальних процедур.

Верховний Суд визначає це як свавілля, що порушує принципи добросовісності, розумності та справедливості. Це часто виражається у відмові через незначні неточності, коли сутність порушення не доведена.

Основними аспектами надмірного формалізму Верховний Суд визначає ігнорування мети закону - коли суб`єкт владних повноважень ставить процедурні питання вище законних інтересів особи; тривала пасивна поведінка - коли орган не вчиняє дій, які зобов`язаний виконати.

В адміністративному судочинстві добросовісність (несвавільність, розумність, справедливість) рішення суб`єкта владних повноважень означає, що при його прийнятті повинен бути застосований певний стандарт поведінки посадових осіб такого суб`єкта, що характеризується законністю, транспарентністю та повагою до прав та інтересів суб`єкта приватного права (від лат. fides - найбільш добросовісний).

Такі висновки зробив Верховний Суд у постанові від 18 січня 2023 року у справі № 500/26/22 (адміністративне провадження № К/990/24423/22).

Окрім того, у постанові Верховного Суду від 27 квітня 2021 року у справі №127/12200/20 Суд висловив позицію щодо застосування принципу пропорційності, а також дотримання необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване рішення суб`єкта владних повноважень Формальні неточності в документах, які не породжують юридичних наслідків, не можуть бути, за загальним правилом, доказом невідповідності поданих документів вимогам законодавства України та підставою для відмови державного реєстратора у проведенні реєстраційної дії.

Таким чином, повідомлення у відповіді від 27.01.2026 щодо неподання повного пакету документів, що на думку відповідача-1 є підставою для неприйняття рішення по суті, свідчить про те, що такі дії Управління комунальної власності та Виконавчого комітету Чернівецької міської ради не відповідають критеріям, встановленим частиною другою статті 2 КАС України, зокрема, порушено принцип пропорційності та не дотримано необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямовані відповідні дії суб`єкта владних повноважень.

З урахуванням викладеного вище, позовні вимоги щодо визнання протиправною бездіяльності Управління комунальної власності Чернівецької міської ради та Виконавчого комітету Чернівецької міської ради щодо не розгляду по суті, не прийняття рішення у відповідності до вимог чинного законодавства та не винесення на розгляд Виконавчого комітету Чернівецької міської ради клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю "Сіті фільм" про надання згоди на здійснення невід`ємних поліпшень нежилого приміщення по вул.О.Кобилянської,14-16 в м. Чернівці, підлягають задоволенню.

Суд також враховує положення Висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів щодо якості судових рішень (пункти 32-41), в якому, серед іншого, звертається увага на те, що усі судові рішення повинні бути обґрунтованими, зрозумілими, викладеними чіткою і простою мовою і це є необхідною передумовою розуміння рішення сторонами та громадськістю; у викладі підстав для прийняття рішення необхідно дати відповідь на доречні аргументи та доводи сторін, здатні вплинути на вирішення спору; виклад підстав для прийняття рішення не повинен неодмінно бути довгим, оскільки необхідно знайти належний баланс між стислістю та правильним розумінням ухваленого рішення; обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент заявника на підтримку кожної підстави захисту; обсяг цього обов`язку суду може змінюватися залежно від характеру рішення. При цьому, зазначений Висновок, крім іншого, акцентує увагу на тому, що згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах.

Також згідно позиції Європейського суду з прав людини (в аспекті оцінки аргументів учасників справи у касаційному провадженні), сформованої, зокрема у справах "Салов проти України" (заява № 65518/01; пункт 89), "Проніна проти України" (заява № 63566/00; пункт 23) та "Серявін та інші проти України" (заява № 4909/04; пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (див. рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" (Ruiz Torija v. Spain) серія A. 303-A; пункт 29).

Відповідно до частини другої статті 6 КАС України суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського Суду з прав людини, а стаття 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" передбачає, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Згідно із нормами частини другої статті 2 КАС України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Відповідно до положень статті 9 КАС України, розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Згідно з частиною першою статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Частиною другою статті 77 КАС України визначено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Згідно з ч. 1 - 3 ст. 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Оцінивши належність, допустимість, достовірність вказаних вище доказів окремо, а також достатність і взаємний зв`язок цих доказів у їх сукупності, суд вважає, що позов необхідно задовольнити в повному обсязі.

Стосовно розподілу судових витрат, суд зазначає наступне.

Стосовно розподілу судових витрат.

Відповідно до ч. 1 ст. 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Оскільки, позов задоволено повністю, суд присуджує на користь позивача судові витрати (судовий збір) у сумі 3328,00 грн за рахунок бюджетних асигнувань відповідачів по 1664,00 грн з кожного.

Згідно матеріалів справи позивачем надано документи, які свідчать про витрати останнього на правову допомогу в сумі 22000,00 грн.

Відповідно до частини 1 статті 132 КАС України судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.

Згідно частини 3 статті 132 КАС України до витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати: 1) на професійну правничу допомогу; 2) сторін та їхніх представників, що пов`язані із прибуттям до суду; 3) пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертиз; 4) пов`язані з витребуванням доказів, проведенням огляду доказів за їх місцезнаходженням, забезпеченням доказів; 5) пов`язані із вчиненням інших процесуальних дій або підготовкою до розгляду справи.

Згідно частин 1, 2 статті 134 КАС України, витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави.

За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом з іншими судовими витратами, за винятком витрат суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката.

Частиною 3 статті 134 КАС України передбачено, що для цілей розподілу судових витрат: 1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою;

2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат.

Для визначення розміру витрат на правничу допомогу та з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги (ч. 4 ст. 134 КАС України).

Відповідно до частин 1, 7 статті 139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо).

Згідно частини 9 статті 139 КАС України, при вирішенні питання про розподіл судових витрат суд враховує:

1) чи пов`язані ці витрати з розглядом справи;

2) чи є розмір таких витрат обґрунтованим та пропорційним до предмета спору, значення справи для сторін, в тому числі чи міг результат її вирішення вплинути на репутацію сторони або чи викликала справа публічний інтерес;

3) поведінку сторони під час розгляду справи, що призвела до затягування розгляду справи, зокрема, подання стороною явно необґрунтованих заяв і клопотань, безпідставне твердження або заперечення стороною певних обставин, які мають значення для справи, тощо;

4) дії сторони щодо досудового вирішення спору (у випадках, коли відповідно до закону досудове вирішення спору є обов`язковим) та щодо врегулювання спору мирним шляхом під час розгляду справи, стадію розгляду справи, на якій такі дії вчинялись.

Аналіз наведених положень законодавства, дає підстави суду для висновку, що документально підтверджені судові витрати на правничу допомогу адвоката підлягають компенсації стороні, яка не є суб`єктом владних повноважень та на користь якої ухвалене рішення, за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень.

Крім цього, суд не зобов`язаний присуджувати стороні, на користь якої ухвалене судове рішення, всі понесені нею витрати на професійну правничу допомогу, якщо, керуючись принципами справедливості та верховенства права, встановить, що розмір гонорару, визначений стороною та його адвокатом, є завищеним щодо іншої сторони спору, враховуючи такі критерії, як складність справи, витрачений адвокатом час, значення спору для сторони тощо.

При визначенні суми компенсації витрат, понесених на правничу допомогу, суди досліджують на підставі належних та допустимих доказів обсяг фактично наданих адвокатом послуг і виконаних робіт, кількість витраченого часу, розмір гонорару, співмірність послуг категоріям складності справи, витраченого адвокатом часу, об`єму наданих послуг, ціни позову та (або) значенню справи.

Аналогічна позиція викладена в постановах Верховного Суду від 17.09.2019 у справі № 810/3806/18, від 10.12.2019 у справі № 10.12.2019.

На підтвердження понесеного позивачем розміру витрат на правничу допомогу адвоката надано:

- копію договору про надання професійної правничої (правової) допомоги;

- ордер на надання правничої (правової) допомоги ;

- платіжна інструкцію №3538 від 23.01.2026 на суму 22000,00 грн.

Суд звертає увагу на те, що при визначенні суми відшкодування судових витрат, суд повинен керуватися критерієм реальності адвокатських витрат (встановлення їхньої дійсності та необхідності), а також критерієм розумності їхнього розміру, виходячи з конкретних обставин справи та суті виконаних послуг. Витрати на правову допомогу мають бути документально підтверджені та доведені, договором на правову допомогу, актами наданих послуг, платіжними документи про оплату таких послуг та розрахунком таких витрат.

Суд зазначає, що в матеріалах цієї справи наявний належним чином складений договір про надання правової допомоги, оформлені та підписані документи, які містять детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом та документи, які свідчать про оплату позивачем послуг адвоката.

Однак, суд дійшов висновку, що сума судових витрат на професійну правничу допомогу, яку позивач просить стягнути за рахунок бюджетних асигнувань відповідача, підлягає зменшенню виходячи із принципу співмірності, що також визначено ч. 5 ст. 134 КАС України.

Суд вважає, що визначена адвокатом сума компенсації витрат, понесених на професійну правничу допомогу позивачем, за результатами розгляду справи в розмірі 22000,00 грн, не є належним чином обґрунтованою у контексті дослідження обсягу фактично наданих адвокатом послуг із урахуванням складності справи, кількості витраченого на ці послуги часу, та, відповідно, співмірності обсягу цих послуг та витраченого адвокатом часу із розміром заявленої суми витрат на професійну правничу допомогу.

Таким чином, враховуючи обсяг наданих послуг адвокатом, виходячи з критерію розумності, пропорційності, співмірності розподілу витрат на професійну правничу допомогу та зважаючи на те, що заявлена сума до відшкодування витрат на правничу професійну допомогу є неспівмірною з вимогами немайнового характеру, які заявлені у позовній заяві, суд вважає, що розмір вказаних витрат підлягає стягненню в сумі 11000,00 грн.

Відповідно до частини 2 статті 6 КАС України, суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського Суду з прав людини.

Відповідно до статті 17 Закону України "Про виконання рішень і застосування практики Європейського Суду з прав людини", суди при розгляді справ, практику Європейського Суду з прав людини, застосовують як джерело права.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, про що, зокрема, відзначено у пункті 95 рішення у справі "Баришевський проти України" (Заява № 71660/11), пункті 80 рішення у справі "Двойних проти України" (Заява № 72277/01), пункті 88 рішення у справі "Меріт проти України" (заява № 66561/01), заявник має право на відшкодування судових та інших витрат лише у разі, якщо доведено, що такі витрати були фактичними і неминучими, а їх розмір обґрунтованим.

Крім того, у пункті 154 рішення Європейського суду з прав людини у справі "Lavents v. Latvia" (заява 58442/00) зазначено, що згідно зі статтею 41 Конвенції Суд відшкодовує лише ті витрати, які, як вважається, були фактично і обов`язково понесені та мають розумну суму.

З огляду на викладене вище, суд дійшов висновку про часткове задоволення вимоги про стягнення на користь позивача судових витрат на професійну правничу допомогу з підстав наведених вище.

Керуючись статтями 241 - 246, 250 Кодексу адміністративного судочинства України, суд-

В И Р І Ш И В:

1. Адміністративний позов задовольнити.

2. Визнати протиправною бездіяльність Управління комунальної власності Чернівецької міської ради та виконавчого комітету Чернівецької міської ради щодо не розгляду по суті та не прийняття рішення у відповідності до вимог чинного законодавства, а також не винесення на розгляд виконавчого комітету Чернівецької міської ради клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю "Сіті фільм" про надання згоди на здійснення невід`ємних поліпшень нежилого приміщення по вул.О.Кобилянської, 14-16 в м. Чернівці.

3. Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Сіті фільм" за рахунок бюджетних асигнувань Управління комунальної власності Чернівецької міської ради, виконавчого комітету Чернівецької міської ради судові витрати - судовий збір в сумі 3328,00 грн (по 1664,00 грн з кожного) та витрати пов`язані з наданням професійної правничої допомоги в сумі 11000,00 грн (по 5500,00 грн з кожного).

У відповідності до статей 255, 293, 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України рішення може бути оскаржене до Сьомого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його складання.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Повне найменування учасників процесу:

Позивач - Товариство з обмеженою відповідальністю "Сіті фільм" (вул. О. Кобилянської, 14, м. Чернівці, 58002, Код );

Відповідачі - Управління комунальної власності Чернівецької міської ради (вул. Петровича Якоба, 18, м. Чернівці, 58002, Код ).

виконавчий комітет Чернівецької міської ради (площа Центральна, 1, м. Чернівці, 58002, Код )

Суддя І.В. Маренич