Справа № 420/37052/25
Суддя: Завальнюк І.В.
Дата ухвалення: 2026-04-30 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 квітня 2026 року м. Одеса

Одеський окружний адміністративний суд у складі: головуючого судді - Завальнюка І.В., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін справу за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «МОТОРЗ ПАРТС УКРАЇНА» до Одеської митниці про визнання протиправними та скасування рішення про коригування митної вартості, картки відмови,

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду із даним адміністративним позовом, в якому просить суд визнати протиправними та скасувати рішення Одеської митниці про коригування митної вартості товарів № UA500580/2025/000161/2 від 23.10.2025, картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA500580/2025/000317 від 23.10.2025.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що під час переміщення товару через митний кордон України декларантом до Одеської митниці подана митна декларація з визначеною декларантом вартістю товару. Однак за результатами митного оформлення митним органом прийнято картку відмови у прийнятті митної декларації, митному оформлені випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення та рішення про коригування митної вартості. Позивач з даним рішенням не погоджується та вважає його протиправним та таким, що порушує його права та інтереси. Документи, подані декларантом для митного оформлення товару за ціною контракту, відповідають вимогам ст. 53 Митного Кодексу України, є належними та допустимими та підтверджують числове значення митної вартості товару, не мають розбіжностей та їх данні піддаються обчисленню, що свідчить про неправомірність висновків митного органу про наявність будь-яких розбіжностей, а визначення митним органом митної вартості товару та коригування її в сторону збільшення за другорядним методом здійснено з порушенням вимог митного законодавства. Підстави для витребування додаткових документів для підтвердження митної вартості товару були відсутні. Подані позивачем (декларантом) документи містять всі необхідні відомості, що підтверджують числові значення складових митної вартості імпортованих товарів, відомості щодо ціни та не містять розбіжностей. Відповідачем неправомірно застосовано другорядний (резервний) метод визначення митної вартості товарів. У зв`язку із прийняттям оскаржуваного рішення про коригування та картки відмови на позивача було покладено додаткові фінансові зобов`язання у вигляді митних і інших пов`язаних платежів, що призвело до порушення майнових прав позивача

Ухвалою судді від 05.11.2025 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі; постановлено справу розглядати за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін.

20.11.2025 до суду від Одеської митниці надійшов відзив на позовну заяву, відповідно до якого відповідач позовні вимоги не визнав у повному обсязі, в задоволенні позову просив відмовити, зазначивши, що оскільки в документах, які надані позивачем до Одеської митниці разом з митною декларацією містились розбіжності, та не містилися всі відомості, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, які підтверджують митну вартість товарів, а також декларантом не подані витребувані митницею додаткові документи, які підтверджують митну вартість товарів, то зазначені обставини, у відповідності до п.2 ч.6 ст. 54 МКУ, були підставою для прийняття митницею рішення про коригування митної вартості товарів та відмови митним органом у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю.

Розгляд справи здійснюється без проведення судового засідання та по суті розпочатий через тридцять днів з дня відкриття провадження у справі відповідно до ч. 2 ст. 262 КАС України.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку про обґрунтованість адміністративного позову та наявність підстав для його задоволення, з огляду на наступне.

Судом встановлено, що 23 травня 2025 року між ТОВ «МОТОРЗ ПАРТС УКРАЇНА» (Покупець) та польською компанією Kooperant Europejski Sp. z o.o. (Продавець) було укладено зовнішньоекономічний договір поставки № KES-27/26.

09 липня 2025 року сторонами контракту було погоджено специфікацію № 50071 до договору, яка визначила асортимент, кількість та вартість партії товару (автозапчастини та двигуни у кількості 25 найменувань) на загальну суму 29 361,23 дол. США.

09 липня 2025 року Kooperant Europejski Sp. z o.o. (Продавець) було виписано комерційний інвойс № 109/07/2025 та пакувальний лист (Packing List) № 109/07/2025, у яких деталізовано характеристики товару, його вагу та вартість з посиланням на основний Договір № KES-27/26.

17 липня 2025 року товар був відвантажений з Китаю (порт Наньша/Чунцін) морським транспортом, що підтверджується коносаментом № BW25070353, а згодом доставлений до порту Гданськ (Польща) для подальшого перевезення в Україну.

16 жовтня 2025 року товар було перевантажено на автомобільний транспорт для доставки в Україну (м. Чернівці) згідно з міжнародною автотранспортною накладною (CMR) № 50071, що відповідає обраним умовам поставки DPU Чернівці (Incoterms 2020).

22 жовтня 2025 року Товариством було подано до Одеської митниці митну декларацію (МД) № 25UA06U7, відповідно до якої за умовами поставки DPU на митну територію України надійшов товар ТОВ «МОТОРЗ ПАРТС УКРАЇНА», а саме:

Товар 1.Кришки з пластмаси. Кришка бака-100шт.Торговельна марка : ТАТА Країна виробництва : CN Виробник : CHONGQING ZHANXIONG MACHINEMANUFACTURE CO.,LTD;

Товар 2.Вироби з вулканізованої гуми, крімтвердої: сальники тощо. Сальник -100шт.Манжет масляної ванни для повітряного фільтру -150 шт. Торговельна марка: ТАТА Країна виробництва: CN Виробник: CHONGQING ZHANXIONG MACHINEMANUFACTURE CO.,LTD;

Товар 3.Вироби з вулканізованої гуми, крімтвердої, для моторних транспортнихзасобів. Віброопора (4шт) -50набір.Торговельна марка: TATA Країна виробництва: CN Виробник: CHONGQING ZHANXIONG MACHINEMANUFACTURE CO., LTD;

Товар 4.Вироби з азбесту. Прокладка головки циліндра -50шт.Торговельна марка : TATA Країна виробництва: CN Виробник: CHONGQING ZHANXIONG MACHINEMANUFACTURE CO., LTD;

Товар 5.Вироби з різьбою з чорних металів.Шпилька кріплення повітряного фільтру-200шт.Торговельна марка: TATAКраїна виробництва: CNВиробник: CHONGQING ZHANXIONG MACHINEMANUFACTURE CO.,LTD;

Товар 6.Фурнітура з недорогоцінних металів дляавтотранспортних засобів. Перехідник кріплення котушки запалювання -50шт.Торговельна марка: TATAКраїна виробництва: CN Виробник: CHONGQING ZHANXIONG MACHINEMANUFACTURE CO.,LTD;

Товар 7.Двигуни із зворотно-поступальним рухомпоршня, що використовуються для мототранспорту, з робочим об`ємом циліндрівдвигуна 98,5 см3. Двигун бензиновий 98.5см3 -10шт.Торговельна марка: ТАТАКраїна виробництва: CNВиробник: CHONGQING ZHANXIONG MACHINEMANUFACTURE CO.,LTD;

Товар 8.Двигуни із зворотно-поступальним рухомпоршня, що використовуються для квадроциклів, з робочим об`ємом циліндрів двигуна 212 см3. Двигун бензиновий 212см3-207шт.Торговельна марка: ТТ Країна виробництва: CN Виробник: CHONGQING ZHANXIONG MACHINEMANUFACTURE CO.,LTD;

Товар 9.Двигуни із зворотнопоступальним рухомпоршня, що використовуються для мотоблоків, з робочим об`ємом цил250 см3, але не більш як 500 см3.Двигун бензиновий 270см3 -50шт. Двигун бензиновий 420см3 -28шт. Двигунбензиновий 480см3 -9шт.Торговельна марка: ТАТА Країна виробництва: CN Виробник: CHONGQING ZHANXIONG MACHINEMANUFACTURE CO.,LTD;

Товар 10.Двигуни внутрішнього згоряння поршнев із компресійним запалюванням (дизелі або напівдизелі), для мотоблоків не більш як 50 кВт. Двигун дизельний 296см3 (4,4 кВт) -4шт. Двигун дизельний 406см3 (6,6 кВт) -25шт. Двигун дизельний 406см3 (7,8кВт) -12шт. Двигун дизельний 499см3 (10,9 кВт) -6шт.Торговельна марка : ТТ Країна виробництва : CN Виробник : CHONGQING ZHANXIONG MACHINEMANUFACTURE CO.,LTD;

Товар 11.Частини, призначені для поршневих двигунів з іскровим запалюванням. Кран паливний двигуна -100шт. Привід крана двигуна-30шт. Кришка блоку двигуна -30шт. Колектор впускний -20шт. Клапани для двигуна(2шт) -100шт. Клапанний механізм двигуна-40шт. Коромисла -30шт. Шатун двигуна -70шт. Поршневий комплект -150шт. Кільця поршневі -150шт. Карбюратор -20шт.Головка блоку циліндра -10шт.Торговельна марка : TATA Країна виробництва : CNВиробник : CHONGQING ZHANXIONG MACHINE MANUFACTURE CO.,LTD;

Товар 12.Частини, призначені для двигунів.Регулятор оборотів -30шт. Товкачі (2шт) -30шт. Кільця поршневі -50шт.Поршневий комплект -50шт.Торговельна марка : TATAКраїна виробництва : CN Виробник : CHONGQING ZHANXIONG MACHINEMANUFACTURE CO.,LTD;

Товар 13.Вентилятори відцентрові. Вентиляторстатора -30шт.Торговельна марка : TATA Країна виробництва: CN Виробник: CHONGQING ZHANXIONG MACHINEMANUFACTURE CO.,LTD;

Товар 14.Фільтри забору повітря для двигунів внутрішнього згоряння. Фільтр повітряний -20шт. Фільтруючий елемент повітряного фільтра -30шт.Торговельна марка : TATA Країна виробництва: CN Виробник: CHONGQING ZHANXIONG MACHINEMANUFACTURE CO.,LTD;

Товар 15.Вали колінчасті з чавуну, сталі. Колінвал в зборі -30шт.Торговельна марка : TATA Країна виробництва: CN Виробник: CHONGQING ZHANXIONG MACHINEMANUFACTURE CO.,LTD;

Товар 16.Вали трансмісійні. Розподільний вал (мототрактор) -20шт.Торговельна марка: TATA Країна виробництва: CN Виробник: CHONGQING ZHANXIONG MACHINEMANUFACTURE CO.,LTD;

Товар 17.Маховики. Маховик з вінцем -10шт. Маховик -30шт.Торговельна марка : TATAКраїна виробництва : CNВиробник : CHONGQING ZHANXIONG MACHINEMANUFACTURE CO.,LTD;

Товар 18.Частини, призначені для машин.Трос заслінки генератора -50шт. Тросгазу генератора -100шт. Паливний бакгенератора -70шт. Приладова панельгенератора у зборі -5шт. Глушник генератора -30шт. Штанга генератора-20шт. Інверторна плата на генератор-5шт. Ротор генератора -5шт.Торговельна марка : TATA Країна виробництва : CN Виробник : CHONGQING ZHANXIONG MACHINEMANUFACTURE CO.,LTD;

Товар 19.Свічки запалювання. Свічка запалювання -400шт.Торговельна марка : GW Країна виробництва:CN Виробник: CHONGQING ZHANXIONG MACHINEMANUFACTURE CO.,LTD Свічка запалювання -200шт.Торговельна марка: LD Країна виробництва : CN Виробник: CHONGQING ZHANXIONG MACHINEMANUFACTURE CO.,LTD;

Товар 20.Магнето генератора -10шт.Торговельна марка : TATA Країна виробництва : CN Виробник: CHONGQING ZHANXIONG MACHINEMANUFACTURE CO.,LTD Товар;

21.Котушка запалювання -100шт.Торговельна марка : TATA Країна виробництва : CN Виробник: CHONGQING ZHANXIONG MACHINEMANUFACTURE CO.,LTD;

Товар 22.Обладнання для пуску двигунів. Комутатор -50шт.Торговельна марка : TATA Країна виробництва: CN Виробник: CHONGQING ZHANXIONG MACHINEMANUFACTURE CO.,LTD;

Товар 23.Панелі для напруги не більш як 1 000В. Панель керування генератора у зборі-5шт.Торговельна марка : TATA Країна виробництва : CN Виробник : CHONGQING ZHANXIONG MACHINEMANUFACTURE CO.,LTD;

Товар 24.Одновісні трактори. Мотоблок бензиновий 212см3, потужність 5.2кВт -90шт. Мотоблок дизельний 296см3, потужність 4,4кВт-10шт. Мотоблок дизельний 406см3, потужність 6,6кВт -5шт. Мотоблок бензиновий 270см3,потужність 6,6кВт -5шт. Мотоблокбензиновий 383см3, потужність 9,6кВт-5шт.Торговельна марка : ТАТА Країна виробництва: CN Виробник : CHONGQING ZHANXIONG MACHINEMANUFACTURE CO.,LTD;

Товар 25.Прилади для вимірювання та контролю завитратою та рівнем рідин. Датчик рівня мастила -100шт.Торговельна марка : TATA Країна виробництва : CN Виробник : CHONGQING ZHANXIONG MACHINEMANUFACTURE CO.,LTD.

Разом з декларацією позивач надав повний пакет документів, передбачений ч. 2 ст. 53 Митного кодексу України, включаючи контракт, інвойс, транспортні документи, декларацію про походження та договори з брокером.

Митницею виявлено, що в поданих документах містяться розбіжності та не містяться всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, які підтверджують митну вартість товарів, та обґрунтовано у графі 33 Рішення про коригування митної вартості товарів № UA500580/2025/000161/2 від 23.10.2025, а саме:

1) Оцінювана партія товару подана на підставі посередницького контракту із заявленим продавцем товарів Kooperant Europejski Sp. z o.o. (Польща), відправник і виробник CHONGQING ZHANXIONG MACHINE MANUFACTURE CO.,LTD (Китай), торговельні марки ТАТА, GV, LD і ТТ. Згідно п.2.3 та п.5.1 зовнішньоекономічного контракту назва та якість товарів визначаються сторонами у відповідних специфікаціях, які є невід`ємною частиною контракту згідно п.2.3. Водночас, у специфікації №50071, згідно якої сформована оцінювана партія товарів, - відсутня інформація щодо виробника, торговельної марки, якісних характеристик та артикулів, - що не відповідає вимогам п.2 ч.2 статті 52 МКУ в частині подання митному органу об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню. У наданому комерційному рахунку № 109/07/2025 відсутнє посилання на специфікацію №50071 як невід`ємну частину контракту відповідно до якої сформована партія товарів;

2) Заявлені комерційні умови поставки DPU Чернівці, що означає доставку товару на місце з розвантаженням. Проте, у наданій CMR № 50071 наявні відомості про перевантаження товару з морського на автомобільний транспорт української транспортної кампанії в порту Gdansk (Польща), що свідчить про наявність додаткових витрат на навантажувально-розвантажувальні роботи в порту Gdansk. Таким чином, заявлені умови поставки документально не підтверджуються поданими до митного оформленнями транспортними документами. Відповідно до п.6 ч.10 ст.58 МКУ при визначенні митної вартості до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари, якщо вони не включалися до ціни, додаються такі складові митної вартості, як витрати на навантаження, вивантаження та обробку оцінюваних товарів, пов`язані з їх транспортуванням до місця ввезення на митну територію України. Наразі, у наданих до митного оформлення документах відсутні дані щодо даної складової митної вартості товару. У випадку якщо покупець бажає, то він може самостійно вжити заходів до забезпечення страхування вантажу, за наявності - такі витрати теж додаються до ціни товару (п.7 ч.10 ст.58 МКУ). Документи про наявність або відсутність витрат на страхування товарів покупцем до кордону України не надано.

На підставі ч.2,3 статті 53 МКУ, п. 2.3 Правил заповнення декларації митної вартості, які затверджені наказом Міністерства фінансів України від 24.05.2012 № 599, Одеською митницею повідомлено декларанта про необхідність подання протягом 10 календарних днів додаткових документів для підтвердження заявленої митної вартості, а саме: 1) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 2) документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваного товару; 3) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування; 4) договір із третіми особами, пов`язаний з договором про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 5) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором; 6) виписку з бухгалтерської документації; 7) каталоги, специфікації, прайс-листи продавця; 8) копію митної декларації країни відправлення; 9) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями.

23 жовтня 2025 року декларантом додатково надано прайс-лист продавця, експортну декларацію країни відправлення (КНР), комерційну пропозицію та висновок експертного дослідження № 450/25 від 20.10.2025, який підтвердив ринковий рівень заявлених цін.

За оцінкою митниці, оскільки в документах, які надані позивачем містились розбіжності, та не містилися всі відомості, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, які підтверджують митну вартість товарів, а також декларантом не подані витребувані митницею додаткові документи, які підтверджують митну вартість товарів, то зазначені обставини, були підставою для прийняття митницею рішення про коригування митної вартості товарів та відмови митним органом у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю.

Так, 23 жовтня 2025 року Одеська митниця винесла рішення про коригування митної вартості № UA500580/2025/000161/2, відхиливши перший метод визначення вартості та застосувавши резервний (шостий) метод на підставі інформації з бази даних ЄАІС щодо інших поставок; видала картку відмови № UA500580/2025/000317, якою відмовлено у випуску товару за ціною, заявленою позивачем.

Товар, який надійшов на адресу позивача, було випущено у вільний обіг за митною декларацією (МД) № 25UA98U6 від 24.10.2025 за умови забезпечення сплати різниці між сумою митних платежів, обчисленою згідно з митною вартістю товарів, визначеною декларантом та сумою митних платежів, обчисленою згідно з митною вартістю товарів, визначеною митним органом, шляхом надання гарантій відповідно до розділу X МКУ.

Сплату різниці митних платежів за митною вартістю, визначеною декларантом, та митною вартістю, визначеною митним органом, при митному оформленні товарів забезпечено фінансовою гарантією у розмірі 833 506,60 грн шляхом внесення коштів на відповідний рахунок митного органу.

Зважаючи на безпідставну відмову митного органу в розмитнені товару за митною вартістю, визначеною декларантом, та на підставі повного пакету документів для митного оформлення товару, позивач звернувся за судовим захистом із даним позовом.

Оцінивши належність, допустимість, достовірність наданих сторонами доказів, а також достатність та взаємний зв`язок у їх сукупності, суд вважає позовні вимоги підлягаючими задоволенню у зв`язку з наступним.

Статтею 49 МК України визначено, що митна вартість товарів - це вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Згідно з частинами 4 та 5 статті 58 МК України, митною вартістю товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за товари, якщо вони продаються на експорт в Україну, скоригована в разі потреби з урахуванням положень частини десятої цієї статті. При цьому ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, - це загальна сума всіх платежів, які були здійснені або повинні бути здійснені покупцем оцінюваних товарів продавцю або на користь продавця через третіх осіб та/або на пов`язаних із продавцем осіб для виконання зобов`язань продавця.

Відповідно до ч. 3 ст. 318 МК України, митний контроль передбачає виконання митними органами мінімуму митних формальностей, необхідних для забезпечення додержання законодавства України з питань державної митної справи.

Статтею 50 МК України визначено, що відомості про митну вартість товарів використовуються для нарахування митних платежів; застосування інших заходів державного регулювання зовнішньоекономічної діяльності України; ведення митної статистики; розрахунку податкового зобов`язання, визначеного за результатами документальної перевірки.

Частиною 1 статті 51 МК України встановлено, що митна вартість товарів, що переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу.

Відповідно до ч. 2 ст. 52 МК України декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару зобов`язані, зокрема, подавати митному органу достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню.

Згідно з ч. 1 ст. 53 МК України у випадках, передбачених цим Кодексом, одночасно з митною декларацією декларант подає митному органу документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення.

Документами, які підтверджують митну вартість товарів, згідно з частиною 2 зазначеної статті є: 1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); 4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 7) ліцензія на імпорт товару, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

Відповідно до ч. 1 ст. 54 МК України контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється митним органом під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості.

Згідно ч. 3 ст. 53 МК України, у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, які мають вплив на правильність визначення митної вартості, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; 6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 7) копію митної декларації країни відправлення; 8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

Частиною 5 ст. 54 МК України передбачено право митного органу з метою здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів упевнюватися в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості, а у випадках, встановлених цим Кодексом, письмово запитувати від декларанта або уповноваженої ним особи додаткові документи та відомості, якщо це необхідно для прийняття рішення про визнання заявленої митної вартості.

Відповідачем згідно ч. 5 ст. 54 МК України витребувані митна декларація країни експорту, документи, що містять відомості про вартість страхування, документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів. Також було повідомлено, що відповідно до п. 6 ст. 53 МКУ декларант за власним бажанням може подати додаткові документи для підтвердження заявленої митної вартості.

Аналіз наведених норм дає підстави вважати, що митні органи мають право здійснювати контроль правильності обчислення декларантом митної вартості, але ці повноваження здійснюються у спосіб, визначений законом, зокрема, витребовування додаткових документів на підтвердження задекларованої митної вартості може мати місце тільки у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей. Такі сумніви можуть бути зумовлені неповнотою поданих документів для підтвердження заявленої митної вартості товарів, невідповідністю характеристик товарів, зазначених у поданих документах, митному огляду цих товарів, порівнянням рівня заявленої митної вартості товарів з рівнем митної вартості ідентичних або подібних товарів, митне оформлення яких уже здійснено, і таке інше.

Наявність у митного органу обґрунтованого сумніву у правильності визначення митної вартості є обов`язковою, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребовування додаткових документів у декларанта та надає митниці право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів.

Разом з тим витребувати необхідно ті документи, які дають можливість пересвідчитись у правильності чи помилковості задекларованої митної вартості, а не всі, які передбачені статтею 53 МК України. Ненадання повного переліку витребуваних документів може бути підставою для визначення митної вартості не за першим методом лише тоді, коли подані документи є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності не спростовують сумнів у достовірності наданої інформації.

Аналогічна позиція неодноразово викладалась Верховним Судом у постановах, зокрема, від 13.09.2019 у справі №815/6780/15, від 06.09.2019 у справі №803/1212/14, від 20.10.2020 у справі №809/1056/16 та ін.

Розглядаючи даний спір, суд встановив, що позивачем як при декларуванні товарів, так і на вимогу митниці, надано всі наявні у нього документи за переліком, визначеним ч. 2 ст. 53 МК України.

З матеріалів справи судом встановлено, що позивачем при митному оформленні товару надано пакет документів, які містили числові показники ціни товару. Суд не погоджується з висновками митного органу про те, що надані позивачем документи мають розбіжності, зважаючи на наступне.

Щодо тверджень відповідача про відсутність у специфікації № 50071 від 09.07.2025 та інвойсі № 109/07/2025 від 09.07.2025 детальної інформації про виробника, торговельні марки та артикули, суд зазначає, що чинне законодавство України та положення міжнародного права не встановлюють суворої уніфікованої форми для таких документів.

Відсутність у специфікації певних характеристик, які не передбачені умовами самого договору як обов`язкові, не може бути підставою для відмови у визнанні митної вартості, якщо інші подані документи (пакувальний лист, декларація про походження, технічні описи) у своїй сукупності дозволяють однозначно ідентифікувати товар та підтвердити його кількісні та якісні показники.

Крім того, суд вважає безпідставним посилання митниці на відсутність в інвойсі прямого посилання на специфікацію № 50071 від 09.07.2025 як на ознаку недостовірності відомостей.

Адже інвойс містить посилання на основний договір № KES-27/26 від 23.05.2025, а найменування, кількість та ціна товару в інвойсі повністю збігаються з даними специфікації, що була подана одночасно з митною декларацією, логічний та правовий зв`язок між цими документами є очевидним.

Формальна відсутність номера специфікації в рахунку-фактурі за умови ідентичності всіх комерційних даних не свідчить про відсутність об`єктивних даних для обчислення вартості.

Стосовно зауважень митного органу щодо перевантаження товару в порту Гданськ (Польща) як доказу додаткових витрат, суд зауважує, що умови поставки DPU Чернівці (згідно з Incoterms 2020) за своєю суттю покладають на продавця обов`язок організувати та оплатити весь логістичний ланцюг до моменту розвантаження в пункті призначення.

Будь-які операції з перевантаження з морського на автомобільний транспорт у транзитних портах є складовою частиною єдиного процесу міжнародного перевезення, організованого продавцем, а їх вартість апріорі включена до ціни товару. Митним органом не надано доказів того, що ці витрати покладалися на покупця або оплачувалися ним окремо понад ціну, зазначену в інвойсі.

Крім того, доводи відповідача про необхідність додавання витрат на навантаження/вивантаження згідно з п. 6 ч. 10 ст. 58 МКУ є хибним тлумаченням норм права в контексті умов DPU.

Зазначена норма передбачає додавання таких витрат лише у випадку, якщо вони не включені до ціни, що була фактично сплачена. Оскільки умови поставки DPU передбачають включення всіх логістичних витрат до ціни товару, вимога митниці щодо окремого документального підтвердження цих сум або їх додаткового нарахування суперечить змісту міжнародних правил інтерпретації комерційних термінів (Інкотермс) та призводить до подвійного оподаткування одних і тих самих складових вартості.

Щодо відсутності документів про страхування товару, суд наголошує, що згідно з правилами Incoterms 2020 для терміну DPU, сторони не мають імперативного обов`язку страхувати вантаж.

Стаття 53 МКУ чітко визначає, що страхові документи подаються декларантом лише у разі, якщо здійснювалося страхування. Позивач неодноразово зазначав, що страхування не проводилося, а законодавство не зобов`язує суб`єкта господарювання надавати докази відсутності страхування або створювати документи на підтвердження неіснуючих витрат.

Сумніви митниці, побудовані на відсутності документів, подання яких не є обов`язковим, визнаються судом безпідставними та неспроможними.

Митний орган, маючи у розпорядженні експортну декларацію країни відправлення (КНР) та висновок експертного дослідження, які підтверджують заявлену вартість, проігнорував ці об`єктивні докази на користь формальних та необґрунтованих припущень, що свідчить про порушення принципу обґрунтованості рішення суб`єкта владних повноважень.

Вирішуючи спір, суд враховує, що митні органи мають право здійснювати контроль правильності обчислення декларантом митної вартості, але ці повноваження здійснюються у спосіб, визначений законом, зокрема, витребовування додаткових документів на підтвердження задекларованої митної вартості може мати місце тільки у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей. Такі сумніви можуть бути зумовлені неповнотою поданих документів для підтвердження заявленої митної вартості товарів, невідповідністю характеристик товарів, зазначених у поданих документах, митному огляду цих товарів, порівнянням рівня заявленої митної вартості товарів з рівнем митної вартості ідентичних або подібних товарів, митне оформлення яких уже здійснено, і таке інше.

Наявність у митного органу обґрунтованого сумніву у правильності визначення митної вартості є обов`язковою, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребовування додаткових документів у декларанта та надає митниці право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів.

Разом з тим витребувати необхідно ті документи, які дають можливість пересвідчитись у правильності чи помилковості задекларованої митної вартості, а не всі, які передбачені статтею 53 МК України. Ненадання повного переліку витребуваних документів може бути підставою для визначення митної вартості не за першим методом лише тоді, коли подані документи є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності не спростовують сумнів у достовірності наданої інформації.

Верховний Суд неодноразово у своїх рішеннях звертав увагу щодо такого застосування судом статей 53, 54 МК України у подібних правовідносинах, зокрема у постанові від 23.10.2021 у справі №815/4821/16 (касаційне провадження №К/9901/39168/18), але не виключно.

З урахуванням зазначеного, зауваження митного органу стосовного того, що у наданих до митного оформлення документах відсутні дані щодо цієї складової митної вартості товару, внаслідок чого неможливо перевірити правильність визначення митної вартості самого товару, є необґрунтованими.

Зазначивши у оскаржуваному рішенні про виявлені розбіжності, митний орган не зазначає яким чином це вплинуло на митну вартість товару та чому це є перешкодою до її визначення за першим методом.

Тобто, за встановленими у цій справі обставинами, суть виявлених митним органом недоліків знайшла своє відображення безпосередньо у рішенні про коригування митної вартості, які у процедурі митного оформлення є кінцевими та позбавляють декларанта можливості подавати додаткові документи. В той же час у вимогах про надання додаткових документів відповідач не зазначив законодавчо визначених підстав для цього та не вказав, чому з наданих до митного оформлення документів неможливо визначитись з правильністю (неправильністю) визначення декларантом митної вартості товару, а виключно наведено пропозицію надання додаткових документів за переліком, встановленим частиною третьої статті 53 МК України.

Такий підхід відповідача суперечить нормам статті 53 МК України, оскільки встановивши відсутність достатніх відомостей, що підтверджують задекларовану митну вартість товарів, митниця повинна вказати, які саме складові митної вартості товарів є непідтвердженими, чому з поданих документів неможливо встановити дані складові, та які документи необхідні для підтвердження того чи іншого показника. Натомість, у цій справі декларант фактично був позбавлений можливості зрозуміти, які саме складові митної вартості викликали сумнів у митного органу та які належить усунути додатковими документами.

Аналогічна правова позиція викладена Верховним Судом в постанові від 28.10.2020 у справі № 1.380.2019.000724 (адміністративне провадження №К/9901/25406/19).

Крім того, Верховний Суд неодноразово висловлював позицію, зокрема у постанові від 30 квітня 2020 року у справі № 820/231/16, що витребувати необхідно ті документи, які дають можливість пересвідчитись у правильності чи помилковості задекларованої митної вартості, а не всі, які передбачені статтею 53 МК України. Ненадання повного переліку витребуваних документів може бути підставою для визначення митної вартості не за першим методом лише тоді, коли подані документи є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності не спростовують сумнів у достовірності наданої інформації.

Таким чином, суд дійшов до висновку, що витребовуючи перелік документів без зазначення обставин, які ці документи повинні підтвердити, свідчать про протиправність рішення щодо застосування іншого, ніж основний метод, визначення митної вартості товарів.

Враховуючи викладене, суд вважає, що для митного оформлення позивачем були надані всі документи, необхідні для підтвердження заявленої митної вартості імпортованого товару, які містили необхідні числові показники митної вартості.

Згідно зі ст. 54 МК України, контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється митним органом під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості. Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється митним органом шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу. Відповідно до частини 3 цієї ж статті за результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів митний орган визнає заявлену декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість чи приймає письмове рішення про її коригування відповідно до положень статті 55 цього Кодексу.

Згідно ч. 1 ст. 55 МК України рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається митним органом у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо митним органом у випадках, передбачених ч. 6 ст. 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів.

Відповідно до п. 2 ч. 6 ст. 54 МК України митний орган може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, зокрема у разі неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у ч.ч. 2-4 ст.53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Стаття 57 МК України передбачає, що визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України, здійснюється шляхом застосування таких методів: 1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції); 2) другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товарів; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); ґ) резервний.

Основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції). Якщо основний метод не може бути використаний, застосовується послідовно кожний із перелічених у частині першій цієї статті методів. При цьому кожний наступний метод застосовується, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу. Методи на основі віднімання та додавання вартості (обчислена вартість) можуть застосовуватися у будь-якій послідовності на прохання декларанта або уповноваженої ним особи.

Як встановлено судом, за результатами проведеної консультації, митну вартість товарів скориговано та визначено за резервним методом відповідно до ст. 64 МК України на підставі інформації, наявної у митного органу. Попередні методи не застосовувалися з наступних причин: основний метод (вартість операції) - неподання усіх необхідних документів, які підтверджують митну вартість товару, невідповідність ціни угоди інформації, що наявна у митного органу. Другорядні: - за ціною договору щодо ідентичних товарів - відсутність інформації за ціною угоди щодо ідентичних товарів; - за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів - відсутність інформації за ціною угоди щодо подібних (аналогічних) товарів; - на основі віднімання вартості - відсутність інформації щодо числового значення витрат для цілей вирахування вартості; - на основі додавання вартості (обчислена вартість) відсутність інформації щодо складових для обчислення вартості товару.

Формально нижчий рівень митної вартості імпортованих позивачем товарів від рівня митної вартості іншого митного оформлення, не може розцінюватись як заниження позивачем митної вартості, не є перешкодою для застосування основного методу визначення митної вартості товару і не може бути достатньою підставою для відмови у здійсненні митного оформлення товару за основним методом визначення його митної вартості.

Відповідно до ч. 2 ст. 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідач належними доказами не спростував доводи позивача про правильність визначення ним митної вартості за основним методом та не довів наявність у митного органу належних підстав для коригування митної вартості товару.

Таким чином, суд дійшов висновку, що надані уповноваженою особою позивача для митного оформлення товару документи відповідають вимогам частини 2 статті 53 Митного кодексу України, у повній мірі ідентифікують оцінюваний товар, не містять розбіжностей щодо даних, які підлягають обчисленню при визначені саме митної вартості товару та підтверджують ціну товару, яка сплачена позивачем за ціною, вказаною в контракті (інвойсах, специфікації).

При цьому суд зазначає, що встановивши розбіжність між документами чи відсутність достатніх відомостей, що підтверджують задекларовану митну вартість товарів, митний орган повинен вказати, які саме складові митної вартості товарів є непідтвердженими, чому з поданих декларантом документів неможливо встановити дані складові та які документи необхідні для підтвердження того чи іншого показника.

Витребовування додаткових документів на підтвердження задекларованої митної вартості може мати місце тільки за наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих документів для підтвердження заявленої митної вартості товарів, невідповідністю характеристик товарів, зазначених у поданих документах, митному огляду цих товарів, і таке інше. Наявність у митного органу обґрунтованого сумніву в правильності визначення митної вартості є обов`язковою, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребовування додаткових документів у декларанта та надає митниці право вчиняти такі дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів.

Під час розгляду справи митний орган не довів належними та допустимими доказами, а також аргументованими доводами наявність у поданих позивачем документах розбіжностей, ознак підробки або відсутності всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товару, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена за цей товар.

З огляду на вищевикладене, суд дійшов висновку, що відповідачем неправомірно було прийнято спірне рішення про коригування митної вартості товарів.

Згідно рішення п. 71 Європейського суду з прав людини у справі "Звежинський проти Польщі" позбавлення майна, може бути виправданим, лише якщо воно відбувається в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом. Крім того, будь-яке втручання у право власності має відповідати критерію пропорційності.

Під час втручання необхідно дотримуватися "справедливої рівноваги" між загальними інтересами суспільства і вимогами захисту основних прав людини (рішення у справі "Pressos Compania Naviera S. A." та інші проти Бельгії". Цю рівновагу буде порушено, якщо людині доведеться нести надто специфічний або надмірний тягар.

При цьому, розглядаючи питання, які мають загальний інтерес, органи державної влади повинні діяти коректно і дуже послідовно (рішення у справі "Беєлер проти Італії"). Крім того, як охоронець громадського порядку держава має моральне зобов`язання бути взірцевою, вона повинна стежити за тим, щоб такими були й державні органи, що захищають публічний порядок.

Крім цього, згідно п. 17 рішення ЄСПЛ у справі «TOB «Полімерконтейнер» проти України», будь-яке втручання, включаючи те, яке виникло в результаті заходів для забезпечення сплати податків, не повинно порушувати «справедливого балансу» між вимогами загальних інтересів суспільства та вимогами захисту основних прав людини. Важливість забезпечення такого балансу в цілому відображається в структурі статті 1 Першого протоколу. Необхідного балансу не буде досягнуто, якщо на зацікавлену особу буде покладено індивідуальний та надмірний тягар.

Перевіряючи обґрунтованість та законність дій та рішень суб`єкта владних повноважень, суд враховує наведене нормативне регулювання та вимоги частини 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, які певною мірою відображають принципи адміністративної процедури.

Суд також враховує встановлений ст.3 Конституції України, ст. 6 КАС України принцип верховенства права, який в адміністративному судочинстві зобов`язує суд надавати законам та іншим нормативно-правовим актам тлумачення у спосіб, який забезпечує пріоритет прав людини при вирішенні справи. Тлумачення законів та нормативно-правових актів не може спричиняти несправедливих обмежень прав людини.

Вирішуючи спір, суд також враховує, що орган влади зобов`язаний виправдати свої дії, навівши обґрунтування своїх рішень (див. рішення у справі Суомінен проти Фінляндії (Suominen v. Finland), № 37801/97, п. 36, від 1 липня 2003 року).

Суд акцентує увагу на приписах ч. 2 ст. 77 КАС України, відповідно до якої в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Однак, всупереч наведеним вимогам відповідач, як суб`єкт владних повноважень, не надав суду достатніх беззаперечних доказів на обґрунтування обставин, на яких ґрунтуються його висновки про недотримання позивачем вимог митного законодавства і не довів правомірності оскаржуваних рішення про коригування митної вартості та картки відмови, у зв`язку із чим останні підлягають скасуванню.

Зважаючи на встановлені у справі обставини та з огляду на приписи норм чинного законодавства, які регулюють спірні правовідносини, суд дійшов висновку про обґрунтованість адміністративного позову та наявність підстав для його задоволення.

Судові витрати розподілити відповідно до ст. 139 КАС України.

Керуючись ст.ст. 139, 242-246, 262 КАС України, суд

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю «МОТОРЗ ПАРТС УКРАЇНА» (03150, місто Київ, вул. Предславинська, будинок 34, літера Б, офіс 101; ) до Одеської митниці (Одеська обл., м. Одеса, вул. Івана та Юрія Лип, 21А, 65078; ) про визнання протиправними та скасування рішення про коригування митної вартості, картки відмови задовольнити.

Визнати протиправними та скасувати рішення Одеської митниці про коригування митної вартості товарів № UA500580/2025/000161/2 від 23.10.2025, картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA500580/2025/000317 від 23.10.2025.

Стягнути з бюджетних асигнувань Одеської митниці на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «МОТОРЗ ПАРТС УКРАЇНА» судовий збір в розмірі 10002,08 грн (десять тисяч дві грн 8 коп.).

Рішення суду набирає законної сили в порядку, передбаченому ст.255 КАС України.

Рішення може бути оскаржене до П`ятого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення.

Суддя І.В. Завальнюк