Справа № 340/1910/20
Суддя: Г.М. МОМОНТ
Дата ухвалення: 2026-04-24 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 квітня 2026 року м. Кропивницький Справа №340/1910/20

Кіровоградський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Момонт Г.М., розглянув у в порядку спрощеного провадження (письмове провадження) в м. Кропивницькому адміністративну справу

за позовом: Товариства з обмеженою відповідальністю «Екостайл»

до відповідача: Головного управління ДПС у Кіровоградській області

про визнання протиправними та скасування податкового повідомлення-рішення.

Товариство з обмеженою відповідальністю «Екостайл» звернулося з позовом до Головного управління ДПС у Кіровоградській області про:

- визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень ГУ ДПС у Кіровоградській області:

- № від 05.02.2020 р. на суму штрафної санкції в розмірі 20% в сумі 2 676,50 грн;

- № від 27.02.2020 р. на суму штрафної санкції в розмірі 20% в сумі 50 710,44 грн;

- № від 07.04.2020 р. на суму штрафної санкції в розмірі 10% в сумі 2 675,33 грн;

- № від 07.04.2020 р. на суму штрафної санкції в розмірі 50% в сумі 538,57 грн;

- №004895520 від 13.05.2020 р. на суму штрафної санкції в розмірі 20% в сумі 5 071,04 грн;

- визнання протиправними дій Головного управління ДПС у Кіровоградській області щодо нарахування пені та штрафів за Договором про розстрочення податкового боргу №1 від 30.01.2020 р.;

- зобов`язання Головного управління ДПС у Кіровоградській області здійснити корегування в інтегрованій картці Товариства з обмеженою відповідальністю «Екостайл» за платежем податок на додану вартість шляхом виключення зменшення нарахованих пені та штрафу.

Ухвалою судді Кіровоградського окружного адміністративного суду від 15.06.2020 р. роз`єднано позовні вимоги Товариства з обмеженою відповідальністю «Екостайл» до Головного управління ДПС у Кіровоградській області та виділено у самостійні провадження.

Предметом спору в даній справі є визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення ГУ ДПС у Кіровоградській області № від 05.02.2020 р. на суму штрафної санкції в розмірі 20% в сумі 2 676,50 грн.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що між Головним управлінням ДІІС у Кіровоградській області та ТОВ «Екостайл» 30.01.2020 р. було укладено договір про розстрочення податкового боргу №1. Відповідно до умов Договору надано розстрочення податкового боргу з податку на додану вартість на період з 30.01.2020 р. по 28.12.2020 р., рівними частинами на загальну суму 1 717 973,10 (один мільйон сімсот сімнадцять тисяч дев`ятсот сімдесят три грн 10 коп.) грн під відсотки, що передбачені п.129.4 ст.129 Податкового кодексу України. Вказана сума складається з: основний борг 90 391,42 грн, штрафних санкцій 720 001,28грн. та пені 94 040,40 грн. Таким чином, Договором були узгоджені зобов`язання з ПДВ, у тому числі по сумах пені та штрафів. ТОВ «Екостайл» своєчасно та в повному обсязі виконує взяті на себе зобов`язання відповідно до умов Договору. Водночас, відповідачем надсилаються податкові повідомлення рішення та змінюється сума заборгованості в картці платника. Відповідачем за період з 01.02.2020 р. по теперішній час, тобто після узгодження податкового зобов`язання проведено камеральну перевірку щодо питання дотримання граничних строків сплати узгодженого податкового зобов`язання, за результатами перевірки складено акт камеральної перевірки №99/11-28-52-03-24/1/38852421 від 14.01.2020 р. Відповідно до вищевказаного акту 05.02.2020 р. винесено податкове повідомлення-рішення форми «Ш» № на суму штрафної санкції в розмірі 20% в сумі 2 676,50 грн. Позивач зазначає, що оскільки Договір було укладено 30.01.2020 р., то в сума заборгованості, штрафів та пені була зафіксована на рівні « 0», а суми зазначені в оскаржуваних податкових повідомленнях-рішеннях є незаконними та мають бути скасовані. Позивач зауважує, що при сплаті сум розстроченого платежу, відповідно до умов Договору, відповідачем, з незрозумілих причин, здійснюється донарахування суми заборгованості.

Представником відповідача подано відзив на позовну заяву у якому він заперечив щодо задоволення позову (а.с.69-71). Представник відповідача вказує, що на платника податків покладено обов`язок здійснити у встановлені строки сплату узгодженого грошового зобов`язання. Не сплачене у встановлений законом строк грошове зобов`язання визначається сумою податкового боргу платника податків. За результатами камеральної перевірки з питання дотримання граничних термінів реєстрації податкових накладних та розрахунків коригування до таких податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних за червень 2017 р. березень 2019 р. встановлено, що ТОВ «Екостайл» проведена реєстрація податкових накладних несвоєчасно, чим порушено п.201.10 ст.201 Податкового кодексу України від 02 грудня 2010р. №2755-VI. На підставі встановлених порушень складено акт про результати камеральної перевірки від 05.04.2019 р. №1012/11-28-52-05-23/38852421 з розрахунком штрафних санкцій в розрізі податкових накладних за червень 2017 р. березень 2019 р. Вищезазначений акт надіслано платнику засобами поштового зв`язку 05.04.2019 р. та відповідно до рекомендованого листа вручено 09.04.2019 р. Заперечення на акт від 05.04.2019 р. №1012/11-28-52-05-23/38852421 до ГУ ДПС у Кіровоградській області не надходило. За результатами розгляду матеріалів перевірки, ГУ ДПС у Кіровоградській області на підставі п. 1201.1 ст. 1201 ПКУ прийнято податкове повідомлення-рішення форми «Н» № від 25.04.2019 р. на загальну суму 1 583,97 грн за червень 2017 р. березень 2019 р.: штрафна санкція в розмірі 10% в сумі 1 557,50 грн; штрафна санкція в розмірі 50% в сумі 26,47 гри. Зазначене податкове повідомлення-рішення направлене платнику засобами поштового зв`язку 25.04.2019 р. та відповідно до рекомендованого листа вручено 26.04.2019 р. Також представник відповідача зазначив, що 30.01.2020 р. відповідно до рішення про розстрочення податкового боргу №1 ТОВ «Екостайл» було надано розстрочення суми податковою боргу по ПДВ, про що заключено договір про розстрочення податкового боргу від 30.01.200 року №1 на загальну суму 1 717 973,10 грн, у тому числі основний платіж 903 931,42 грн, штрафна санкція 720 001,28 грн та пеня 94 040,40 грн.

Ухвалою судді Кіровоградського окружного адміністративного суду від 17.06.2020 р. відкрито провадження у справі та призначено до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (а.с.64-65).

17.07.2020 р. проведено перше судове засідання та розпочато розгляд справи по суті (а.с.199).

Дослідивши подані позивачем та відповідачем документи і матеріали, з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, адміністративний суд,

ВСТАНОВИВ:

Рішенням №1 про розстрочення податкового боргу від 30.01.2020 р. першим заступником начальника Головного управління ДПС у Кіровоградській області за результатом розгляду заяви ТОВ «Екостайл» на підставі статей 191 та 100 Податкового кодексу України вирішив надати розстрочення сплати податкового боргу під проценти за податковим боргом на суму 1 717 973,10 грн, у тому числі 903 931,42 грн за основним платежем, 720 001,28 грн за штрафними санкціями та 94 040,40 грн пенні з 30.01.2020 р. до 28.12.2020 р.

За договором про розстрочення податкового боргу від 30.01.2020 р. №1 ГУ ДПС у Кіровоградській області надано ТОВ «Екостайл» розстрочення сплати податкового боргу на загальну суму 1 717 973,10 грн під проценти строком з 30.01.20202 р. по 28.12.2020 р. (а.с.53-55).

14.01.2020 р. посадовою особою ГУ ДПС у Кіровоградській області проведено камеральну перевірку з питань дотримання граничних строків сплати узгодженого грошового зобов`язання підприємства Товариства з обмеженою відповідальністю «Екостайл» за 2019 рік, за результатами якої складено акт №99/11-28-52-03-24/1/38852421 від 14.01.2020 р., яким встановлено, що на порушення ст.57.3 Податкового кодексу України платником ТОВ «Екостайл» проведено сплату по узгодженим податковим зобов`язанням ПДВ несвоєчасно на суму боргу 133 682,50 грн із затримкою більше 30 календарних днів, тому до платника застосовується штрафна санкція в розмірі 20% в сумі 26 736,50 грн (а.с.10-11).

На підставі акта перевірки ГУ ДПС у Кіровоградській області винесено податкове повідомлення-рішення № від 05.02.2020 р., яким до ТОВ «Екостайл» застосовано штраф у розмірі 20% у сумі 26 736,50 грн (а.с.12).

Згідно із п.п.16.1.4 п.16.1 ст.16 Податкового кодексу України платник податків зобов`язаний сплачувати податки та збори в строки та у розмірах, встановлених цим Кодексом та законами з питань митної справи.

Відповідно до п.31.1 ст.31 Податкового кодексу України строком сплати податку та збору визнається період, що розпочинається з моменту виникнення податкового обов`язку платника податку із сплати конкретного виду податку і завершується останнім днем строку, протягом якого такий податок чи збір повинен бути сплачений у порядку, визначеному податковим законодавством. Податок чи збір, що не був сплачений у визначений строк, вважається не сплаченим своєчасно.

Згідно із пунктами 32.1-32.3 статті 32 Податкового кодексу України, у редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин, зміна строку сплати податку та збору здійснюється шляхом перенесення встановленого податковим законодавством строку сплати податку та збору або його частини на більш пізній строк.

Зміна строку сплати податку здійснюється у формі: відстрочки; розстрочки;

Зміна строку сплати податку не скасовує діючого і не створює нового податкового обов`язку.

За пунктом 36.1 статті 36 Податкового кодексу України податковим обов`язком визнається обов`язок платника податку обчислити, задекларувати та/або сплатити суму податку та збору в порядку і строки, визначені цим Кодексом, законами з питань митної справи.

Пунктом 38.1 статті 38 Податкового кодексу України передбачено, що виконанням податкового обов`язку визнається сплата в повному обсязі платником відповідних сум податкових зобов`язань у встановлений податковим законодавством строк.

Підпунктом 49.18.1 пункту 49.18. статті 49 Податкового кодексу України передбачено, що податкові декларації, крім випадків, передбачених цим Кодексом, подаються за базовий звітний (податковий) період, що дорівнює календарному місяцю (у тому числі в разі сплати місячних авансових внесків) протягом 20 календарних днів, що настають за останнім календарним днем звітного (податкового) місяця.

Відповідно до п.54.1 ст.54 Податкового кодексу України крім випадків, передбачених податковим законодавством, платник податків самостійно обчислює суму податкового та/або грошового зобов`язання та/або пені, яку зазначає у податковій (митній) декларації або уточнюючому розрахунку, що подається контролюючому органу у строки, встановлені цим Кодексом. Така сума грошового зобов`язання та/або пені вважається узгодженою.

За змістом п.57.1 ст.57 Податкового кодексу України платник податків зобов`язаний самостійно сплатити суму податкового зобов`язання, зазначену у поданій ним податковій декларації, протягом 10 календарних днів, що настають за останнім днем відповідного граничного строку, передбаченого цим Кодексом для подання податкової декларації, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до п.57.3 ст.57 Податкового кодексу України у разі визначення грошового зобов`язання контролюючим органом за підставами, зазначеними у підпунктах 54.3.1 54.3.6 пункту 54.3 статті 54 цього Кодексу, платник податків зобов`язаний сплатити нараховану суму грошового зобов`язання протягом 10 робочих днів, що настають за днем отримання податкового повідомлення-рішення, крім випадків, коли протягом такого строку такий платник податків розпочинає процедуру оскарження рішення контролюючого органу.

Згідно із пунктами 203.1, 203.2 статті 203 Податкового кодексу України податкова декларація подається за базовий звітний (податковий) період, що дорівнює календарному місяцю, протягом 20 календарних днів, що настають за останнім календарним днем звітного (податкового) місяця.

Сума податкового зобов`язання, зазначена платником податку в поданій ним податковій декларації, підлягає сплаті протягом 10 календарних днів, що настають за останнім днем відповідного граничного строку, передбаченого пунктом 203.1 цієї статті для подання податкової декларації.

Підпунктом 14.1.39 пункту 14.1 статті 14 Податкового кодексу України визначено, що грошове зобов`язання платника податків сума коштів, яку платник податків повинен сплатити до відповідного бюджету або на єдиний рахунок як податкове зобов`язання та/або інше зобов`язання, контроль за сплатою якого покладено на контролюючі органи, та/або штрафну (фінансову) санкцію, що справляється з платника податків у зв`язку з порушенням ним вимог податкового законодавства та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, а також санкції за порушення законодавства у сфері зовнішньоекономічної діяльності та пеня.

Згідно з п.п.14.1.175 п.14.1 ст.14 Податкового кодексу України податковий борг сума узгодженого грошового зобов`язання, не сплаченого платником податків у встановлений цим Кодексом строк, та непогашеної пені, нарахованої у порядку, визначеному цим Кодексом.

Таким чином, на платника податків покладено обов`язок здійснити у встановлені податковим законодавством строки сплату узгодженого грошового зобов`язання. Несплачене у встановлений законом строк грошове зобов`язання визначається податковим боргом платника податків.

Відповідно до п.п.20.1.4 п.20.1 ст.20 Податкового кодексу України контролюючі органи, визначені підпунктом 41.1.1 пункту 41.1 статті 41 цього Кодексу, мають право проводити відповідно до законодавства перевірки і звірки платників податків (крім Національного банку України), у тому числі після проведення процедур митного контролю та/або митного оформлення.

Пунктом 75.1 статті 75 Податкового кодексу України передбачено, що контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.

Згідно із п.п.75.1.1 п.75.1 ст.75 Податкового кодексу України, у редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин, камеральною вважається перевірка, яка проводиться у приміщенні контролюючого органу виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків та даних системи електронного адміністрування податку на додану вартість (даних центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, даних Єдиного реєстру податкових накладних та даних митних декларацій), а також даних Єдиного реєстру акцизних накладних та даних системи електронного адміністрування реалізації пального та спирту етилового.

Предметом камеральної перевірки також може бути своєчасність подання податкових декларацій (розрахунків) та/або своєчасність реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних, акцизних накладних та/або розрахунків коригування до акцизних накладних у Єдиному реєстрі акцизних накладних, виправлення помилок у податкових накладних та/або своєчасність сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобов`язання виключно на підставі даних, що зберігаються (опрацьовуються) у відповідних інформаційних базах.

На час виникнення спірних правовідносин, відповідальність за порушення правил сплати (перерахування) податків визначена статтею 126 Податкового кодексу України.

Згідно з п.126.1 ст.126 Податкового кодексу України у разі якщо платник податків не сплачує узгоджену суму грошового зобов`язання (крім випадків, передбачених пунктом 126.2 цієї статті) протягом строків, визначених цим Кодексом, такий платник податків притягується до відповідальності у вигляді штрафу у таких розмірах:

при затримці до 30 календарних днів включно, наступних за останнім днем строку сплати суми грошового зобов`язання, - у розмірі 10 відсотків погашеної суми податкового боргу;

при затримці більше 30 календарних днів, наступних за останнім днем строку сплати суми грошового зобов`язання, - у розмірі 20 відсотків погашеної суми податкового боргу.

Суд зауважує, що у поданій позовній заяві позивач не заперечує порушення встановлених Податковим кодексом України термінів сплати (перерахування) зборів, платежів з податку на додану вартість. Водночас, позивач вважає, що оскільки розстрочення прямо передбачає перенесення строків сплати, а в договорі про розстрочення прямо визначені нові строки сплати, то штрафні санкції могли бути нараховані лише за порушення платником податків таких нових строків.

Порядок розстрочення та відстрочення грошових зобов`язань або податкового боргу платника податків унормовано статтею 100 Податкового кодексу України.

Відповідно до п.100.1 ст.100 Податкового кодексу України розстроченням, відстроченням грошових зобов`язань або податкового боргу є перенесення строків сплати платником податків його грошових зобов`язань або податкового боргу під проценти, розмір яких дорівнює розміру 120 відсотків річних облікової ставки Національного банку України, діючої на день прийняття контролюючим органом рішення про розстрочення, відстрочення грошових зобов`язань або податкового боргу.

За пунктом 100.2 статті 100 Податкового кодексу України платник податків має право звернутися до контролюючого органу із заявою про розстрочення та відстрочення грошових зобов`язань або податкового боргу. Платник податків, який звертається до контролюючого органу із заявою про розстрочення, відстрочення грошових зобов`язань, вважається таким, що узгодив суму такого грошового зобов`язання.

Згідно з п.100.6 ст.100 Податкового кодексу України розстрочені суми грошових зобов`язань або податкового боргу (в тому числі окремо суми штрафних (фінансових) санкцій) погашаються рівними частками починаючи з місяця, що настає за тим місяцем, у якому прийнято рішення про надання такого розстрочення.

Пунктом 100.13 ст.100 Податкового кодексу України передбачено, що порядок розстрочення та відстрочення грошових зобов`язань або податкового боргу платника податків встановлюється центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику.

Так, відповідно до статті 100 Податкового кодексу України розроблено Порядок розстрочення (відстрочення) грошових зобов`язань (податкового боргу) платників податків затверджений наказом Міністерства доходів і зборів України від 10.10.2013 р. №574 (далі за текстом Порядок №574).

Згідно з п.1.4 Порядку №574 розстрочення (відстрочення) грошових зобов`язань (податкового боргу) вважається наданим, якщо на підставі заяви платника податків прийнято відповідне рішення органу доходів і зборів та укладено договір про розстрочення (відстрочення).

Визначення сум грошових зобов`язань (податкового боргу), що підлягають розстроченню (відстроченню), здійснюється за даними інформаційної системи (далі ІС), що ведеться органами доходів і зборів.

Відповідно до п.1.5 Порядку №574 період при сплаті розстрочених (відстрочених) грошових зобов`язань (податкового боргу) дорівнює календарному місяцю або іншому строку за згодою сторін, який зафіксовано у договорі про розстрочення (відстрочення).

Пунктами 1.8, 1.9 Порядку №574 передбачено, що подання заяви про розстрочення (відстрочення) грошових зобов`язань (податкового боргу) не припиняє сплату платником податку грошового зобов`язання (податкового боргу) до дня прийняття рішення про розстрочення (відстрочення).

Строк дії розстрочення (відстрочення) грошового зобов`язання починається з дати, визначеної законом для сплати податку, збору, платежу, які передбачено розстрочити (відстрочити), та закінчується датою, зазначеною у договорі, за винятком випадків дострокового погашення такого грошового зобов`язання.

Строк дії розстрочення (відстрочення) податкового боргу починається з дати прийняття органом доходів і зборів рішення про розстрочення (відстрочення) грошового зобов`язання (податкового боргу) та закінчується датою, зазначеною у договорі про розстрочення (відстрочення) грошового зобов`язання (податкового боргу), за винятком випадків дострокового погашення такого податкового боргу.

Відповідно до п.3.1 Порядку №574 для розстрочення (відстрочення) грошових зобов`язань (податкового боргу) платник податків звертається до органу доходів і зборів за місцем свого обліку або за місцем обліку такого грошового зобов`язання (податкового боргу) з письмовою заявою (додаток 1), в якій зазначаються суми податків, зборів, штрафних (фінансових) санкцій (штрафів), пені, сплату яких платник податків просить розстрочити (відстрочити), а також строк розстрочення (відстрочення) та періоди сплати. При цьому окремо зазначаються суми, строк сплати яких ще не настав, а також строк сплати яких вже минув.

Згідно з п.3.5 Порядку №574 не пізніше наступного робочого дня з дня прийняття або отримання рішення орган доходів і зборів за місцем обліку платника податків (або за місцем обліку його грошового зобов`язання (податкового боргу)) укладає з цим платником договір про розстрочення (відстрочення) грошових зобов`язань (податкового боргу) (додаток 4). Строк дії договору починається з дати його підписання.

Відповідно до п.3.9 Порядку №574 на розстрочені (відстрочені) грошові зобов`язання (податковий борг) пеня та штрафи не нараховуються з дати укладання (підписання) договору до закінчення строку дії договору про розстрочення (відстрочення) грошового зобов`язання (податкового боргу).

Системний аналіз вищезазначених норм дає підстави для висновку, що розстроченню підлягають як грошові зобов`язання, строк сплати яких ще не настав, так і податковий борг, тобто грошове зобов`язання, строк сплати якого вже минув.

Зі змісту розрахунку штрафних санкцій (а.с.11), судом встановлено, що під час розрахунку штрафних санкцій враховано період податкового боргу з ПДВ із загальною сумою 133 682,50 грн, починаючи з дати виникнення податкового боргу, який розстрочено по дату укладення договору розстрочення податкового боргу від 30.01.2020 р. №1, про що свідчить вказана податковим органом у відповідній графі кількість днів прострочення сплати податкового боргу.

Таким чином, штрафні санкції згідно із оскаржуваним податковим повідомленням-рішенням № від 05.02.2020 р. застосовані відповідачем виключно за період до укладення договору про розстрочення податкового боргу, а не по дату фактичної сплати такого податкового боргу, що відповідає нормам пункту 3.9 Порядку №574, відповідно до яких на розстрочений податковий борг штрафи не нараховуються з дати укладання договору до закінчення строку дії договору про розстрочення податкового боргу.

Оскільки в межах спірних відносин штраф за несвоєчасну сплату грошових зобов`язань (податкового боргу) контролюючим органом до позивача застосовувався поза межами періоду дії договору про розстрочення податкового боргу від 30.01.2020 р. №1, суд вважає безпідставними твердження позивача щодо протиправності нарахування податковим органом штрафу в період дії вказаного договору.

Подібна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 06.01.2026 р. у справі №826/16840/17.

Суд зауважує, що прийняття податковим органом рішення про розстрочення сплати податкового боргу не змінює статус такої заборгованості податковий борг несплачена сума узгодженого (самостійно задекларованого) грошового зобов`язання, та не спростовує того факту, що боржник вчинив податкове правопорушення у вигляді несплати цього боргу і таке правопорушення триває до часу погашення боргу в добровільному чи примусовому порядку.

Викладене узгоджується з правовою позицією, наведеною у постановах Верховного Суду від 27.02.2018 р. у справі №808/772/17, від 06.03.2019 р. у справі №2а-25767/10/0570, від 23.04.2019 р. у справі №808/8492/13-а, від 10.03.2020 р. у справі №520/4100/19, від 12.04.2021 р. у справі №820/4094/18.

Суд зауважує, що дотримання платником податків строків сплати податкового боргу, визначених у договорі про розстрочення податкового боргу, не спростовує того, що боржник вчинив податкове правопорушення з несплати узгоджених грошових зобов`язань у строки, встановлені Податковим кодексом України, за яке передбачена відповідальність.

Аналогічна правова позиція неодноразово була викладена Верховним Судом, зокрема, в постановах від 05.11.2018 р. у справі №2а-9232/12/2670, від 20.03.2018 р. у справі №812/8730/13-а.

Суд враховує, що у даному випадку рішення про розстрочення податкового боргу приймалось податковим органом за заявою платника податків, який усвідомлював, що ним було допущено податкове правопорушення з несвоєчасної сплати самостійно узгоджених податкових зобов`язань. Тобто позивач був обізнаний, що несплата податкових зобов`язань заподіює шкоду суспільним інтересам у вигляді несвоєчасного надходження до бюджету узгоджених сум податкових зобов`язань, і така шкода є наслідком бездіяльності саме позивача.

При цьому розстрочення є законодавчо передбаченою формою розрахунків платника з бюджетом шляхом зміни строків платежу, розстрочення не можна розцінювати як окремий спосіб погашення податкового боргу, що виключає можливість застосування до платника податків штрафних санкцій за несвоєчасну сплату грошових зобов`язань, яке уже мало місце на момент укладення договору про розстрочення податкового боргу.

Передбачена пунктом 126.1 статті 126 Податкового кодексу України відповідальність у вигляді штрафу застосовується в силу самого факту погашення податкового боргу з простроченням і розмір такої відповідальності залежить виключно від терміну прострочення, а не від способу і порядку погашення податкового боргу.

Правопорушення, відповідальність за яке встановлена пунктом 126.1 статті 126 Податкового кодексу України, полягає в несвоєчасній сплаті суми узгодженого грошового зобов`язання. Відповідне порушення є закінченим у момент збігу передбаченого податковим законодавством строку сплати узгодженого, але не сплаченого платником податків грошового зобов`язання, а розмір штрафу визначається нормативно та фактично залежить від тривалості прострочення до моменту погашення боргу (до 30 днів або понад 30 днів).

Визначальним для притягнення платника податків до відповідальності у вигляді штрафу за частиною першої статті 126 ПК України є факт несплати платником податків узгодженої суми грошового зобов`язання, тобто наявність податкового боргу, протягом певного строку, а розмір такого штрафу залежить від кількості днів такої несплати.

Як встановлено судом у спірних правовідносинах, строк затримки позивачем сплати грошового зобов`язання у всіх випадках становив більше 30 календарних днів, у зв`язку із чим на позивача накладено штраф в розмірі 20% погашеної суми податкового боргу.

На підставі викладеного, суд дійшов висновку, що відповідач в оскаржуваному податковому повідомленні-рішенні правильно визначив розмір штрафу на підставі пункту 126.1 статті 126 Податкового кодексу України шляхом накладення штрафу в сумі 26 736,50 грн, що становить 20 відсотків суми податкового боргу 133 682,50 грн.

Таким чином, позовні вимоги про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення ГУ ДПС у Кіровоградській області № від 05.02.2020 р. на суму штрафної санкції в розмірі 20% в сумі 26 736,50 грн, задоволенню не підлягають повністю.

Зважаючи на те, що у задоволенні позову відмовлено, то відповідно до ст.139 КАС України відсутні підстави для розподілу судових витрат понесених позивачем.

Керуючись ст.ст.132, 139, 242-246, 255, 293, 295-297 КАС України, суд, -

ВИРІШИВ:

У задоволенні позову Товариства з обмеженою відповідальністю «Екостайл» (м. Кропивницький, вул. Тореза, 27) до Головного управління ДПС у Кіровоградській області (м. Кропивницький, вул. Велика Перспективна, 55) про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення відмовити.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Рішення суду може бути оскаржене в апеляційному порядку до Третього апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги в 30-денний строк з дня складання повного судового рішення.

Дата складання повного рішення суду 24 квітня 2026 року.

Суддя Кіровоградського

окружного адміністративного суду Г.М. МОМОНТ