Справа № 240/15481/26
Суддя: Черноліхов Сергій Вікторович
Дата ухвалення: 2026-04-24 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

24 квітня 2026 року м. Житомир справа № 240/15481/26

категорія 108010000

Суддя Житомирського окружного адміністративного суду Черноліхов С.В., розглядаючи позовну заяву Головного управління Держпродспоживслужби в м. Києві до Товариства з обмеженою відповідальністю "Мірсон" про стягнення коштів,

встановив:

Позивач звернувся до суду з позовом, в якому просить стягнути за Рішеннями про накладення штрафу за порушення законодавства про рекламу №241/4833, №242/4833 від 16.09.2025 добровільно несплачену суму штрафних санкцій у розмірі - 6783,00 грн.

Відповідно до ч.1 ст.171 КАС України, суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, зокрема, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 3 статті 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановленому порядку та розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

При цьому до позову не додано документу про сплату судового збору.

Згідно з п. 1 ч. 3 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" №3674-VI від 08.07.2011 року (далі - Закон №3674-VI) за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру, який подано суб`єктом владних повноважень, юридичною особою встановлюється ставка судового збору у розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 10 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ч.3 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2026 рік" визначено прожитковий мінімум для працездатних осіб з 1 січня 2026 року 3328 гривня.

Як вбачається з позовних вимог, позивач просить стягнути з відповідача несплачену суму штрафних санкцій в розмірі 6783,00 грн.

З урахуванням зазначеного, позивачу необхідно сплатити судовий збір у розмірі 2662,40 грн (6783,00*1,5%, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб * 0,8).

Судовий збір необхідно сплатити за наступними реквізитами:

Отримувач коштів ГУК у Жит.обл/ТГ м.Житомир/22030101

Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37976485

Банк отримувача Казначейство України(ел. адм. подат.)

Рахунок отримувача UA4006797

Код класифікації доходів бюджету 22030101

Призначення платежу 101 __________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків і має відповідну відмітку у паспорті); Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Житомирський окружний адміністративний суд (назва суду, де розглядається справа).

Крім того, суд зазначає, що відповідно до ч. 6 статті 161 КАС України, у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Відповідно до ч.1 ст. 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Відповідно до абз. 2 ч.2 ст. 122 КАС України для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень встановлюється тримісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня виникнення підстав, що дають суб`єкту владних повноважень право на пред`явлення визначених законом вимог. Цим Кодексом та іншими законами можуть також встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень.

У позовній заяві позивач зазначив, що Рішення про накладення штрафу за порушення законодавства про рекламу №241/4833, №242/4833 від 16.09.2025 були відправлені 22.09.2025 відповідачу засобами поштового зв`язку.

Відповідно до рішення відповідач мав сплатити штраф за порушення законодавства про рекламу у 15-денний строк після отримання рішення, інформації про вручення або невручення поштового повідомлення відповідачу від позивача в матеріалах адміністративного позову відсутні.

Проте враховуючи надані докази, суд зазначає, що передбачений приписами ч.2 ст. 122 КАС України, строк звернення до суду із даним позовом сплинув, оскільки позовну заяву подано до суду 20.04.2026.

Посилання позивача на те, що для застосування положень статті 122 КАС України, варто виходити з того, що днем виникнення підстав, які дають право суб`єкту владних повноважень на звернення до адміністративного суду із позовом про стягнення грошових коштів, які ґрунтуються на підставі рішення суб`єкта владних повноважень, є день закінчення шестимісячного строку, встановленого у абзаці 1 частини другої статті 122 КАС України, є помилковими, оскільки за загальним правилом перебіг строку на звернення до адміністративного суду починається від дня виникнення права на адміністративний позов, тобто, коли особа дізналася або могла дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів. Пропуск відповідного строку на звернення до суду через байдужість до своїх прав або небажання скористатися цим правом не є поважною причиною пропуску строку та, відповідно, підставою для поновлення звернення до суду з адміністративним позовом.

Дотримання строків звернення до адміністративного суду є однією з умов дисциплінування учасників публічно-правових відносин у випадку, якщо вони стали спірними. У випадку пропуску строку звернення до суду, підставами для визнання поважними причин такого пропуску є лише наявність обставин, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення відповідних дій та підтверджені належними доказами.

Вказана позиція також підтверджена висновками Верховного Суду по справі №640/16219/19 з аналогічних спірних правовідносин.

Враховуючи викладене, позивачем не наведено поважних підстав, які б унеможливили звернення його до суду в межах встановленого КАС України строку. Обставини, на які посилається Головне управління Держпродспоживслужби в м. Києві не свідчать про існування будь-яких перешкод у реалізації ним своїх прав на судовий захист з метою відновлення прав, свобод чи законних інтересів.

До того ж, відповідно до п.1 ч.5 ст.160 КАС України, в позовній заяві зазначається найменування суду першої інстанції, до якого подається заява.

У порушення наведених норм позивач у вступній частині позовної заяви, яку подано через систему "Електронний суд" найменування суду вказує Житомирський окружний адміністративний суд. При цьому, в описовій частині позовної заяви щодо обгрунтування про підсудність справи вказує - Бердичівський міськрайонний суд Житомирської області.

Також позивач долучає як додаток відскановану копію цієї ж позовної заяви з ідентичними вимогами і викладенням обставин, в якій знову ж таки у вступній частині найменування суду вказано Бердичівський міськрайонний суд Житомирської області. В описовій частині позовної заяви про обгрунтування підсудності справи зазначається - Бердичівський міськрайонний суд Житомирської області.

Таким чином, Головному управлінню Держпродспоживслужби в м. Києві слід визначитись, до якого суду необхідно звернутись і вірно вказати в позовній заяві найменування суду першої інстанції, до якого подається заява.

Частиною першою статті 169 КАС України передбачено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

З огляду на викладене, позовну заяву необхідно залишити без руху із встановленням позивачу строку для усунення виявлених недоліків, а саме:

- визначитись, до якого суду позивачу необхідно звернутись і вірно вказати в позовній заяві найменування суду першої інстанції, до якого подається заява;

- визначившись із підсудністю, у разі подання позовної заяви до Житомирського окружного адміністративного суду надати:

а) докази сплати судового збору у розмірі 2662,40 грн.

б) заяву про поновлення строку звернення до суду з обґрунтуванням причин пропуску строку звернення.

Керуючись статтями 160, 161, 169, 243, 248, 256 КАС України, суд

ухвалив:

Позовну заяву Головного управління Держпродспоживслужби в м. Києві залишити без руху.

Позивачу усунути зазначені в ухвалі суду недоліки протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Копію ухвали про залишення позовної заяви без руху надіслати особі, яка її подала, не пізніше наступного дня після її постановлення.

У разі якщо недоліки позовної заяви не будуть усунуті у строк, встановлений судом, позовну заяву буде повернуто позивачу.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не може бути оскаржена в апеляційному порядку.

Суддя С.В. Черноліхов