Справа № 320/17378/26
Суддя: Кочанова П.В.
Дата ухвалення: 2026-04-29 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

29 квітня 2026 року м. Київ справа №320/17378/26

Київський окружний адміністративний суд у складі головуючої судді Кочанової П.В, розглянувши в порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «ІМЕКС МАКС» до Державного підприємства Міністерства оборони України «Агенція оборонних закупівель» про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії, скасування рішення, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач, Товариство з обмеженою відповідальністю «ІМЕКС МАКС» звернулось до Київського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Державного підприємства Міністерства оборони України «Агенція оборонних закупівель», в якому просить суд:

- визнати протиправною бездіяльність Державного підприємства Міністерства оборони України «Агенція оборонних закупівель» () щодо неприйняття рішення про відміну спрощеної закупівлі UA-2026-04-07-014329-a за предметом «Засіб індивідуального обігріву (Тип 1)» (ДК 021:2015: 35820000-8: Допоміжне екіпірування) при наявності порушення законодавства у сфері оборонних закупівель, що не може бути усунуте,

- зобов`язати Державне підприємство Міністерства оборони України «Агенція оборонних закупівель» () прийняти рішення про відміну спрощеної закупівлі UA-2026-04-07-014329-a за предметом «Засіб індивідуального обігріву (Тип 1)» (ДК 021:2015: 35820000-8: Допоміжне екіпірування) на підставі пункту 2 частини 17 статті 14 Закону України «Про публічні закупівлі» та пункту 5 частини 1 статті 27 Закону України «Про оборонні закупівлі», з оприлюдненням відповідного повідомлення в електронній системі закупівель Prozorro,

- скасувати, як похідну вимогу, рішення Уповноваженої особи Державного підприємства Міністерства оборони України «Агенція оборонних закупівель» про відхилення пропозиції Товариства з обмеженою відповідальністю «ІМЕКС МАКС» () у спрощеній закупівлі UA-2026-04-07-014329-a за предметом «Засіб індивідуального обігріву (Тип 1)» (ДК 021:2015: 35820000-8: Допоміжне екіпірування), оформлене Протоколом відхилення тендерної пропозиції/пропозиції UA-2026-04-07-014329-a, який було підписано 23.04.2026 та опубліковано в електронній системі закупівель 23.04.2026.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що у ході аналізу процедури спірної закупівлі Позивачем виявлено суттєве та неусувне порушення законодавства у сфері оборонних закупівель порушення Замовником імперативно встановленого частиною 2 статті 25 Закону 808 мінімального шестиденного строку періоду подання цінових пропозицій. На думку Позивача згідно з пунктом 2 частини 17 статті 14 Закону України «Про публічні закупівлі» та пунктом 5 частини 1 статті 27 Закону 808, за наявності такого порушення Замовник зобов`язаний відмінити закупівлю.

Також, Позивач зазначає про те, що Замовник свого зобов`язання щодо відміни спрощеної закупівлі UA-2026-04-07-014329-a не виконав, продовжуючи процедуру попри наявне неусувне порушення законодавства, чим допустив протиправну бездіяльність, яка порушує права та законні інтереси Позивача як учасника, що подав найбільш економічно вигідну пропозицію.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 27.04.2026 справа передана на розгляд судді Кочановій П.В.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 27.04.2026 відкрито спрощене провадження в адміністративній справі, з урахуванням особливостей розгляду даної категорії справ, передбачених статтею 282 Кодексу адміністративного судочинства України та призначено судове засідання на 28.04.2026 року на 12 год. 30 хв.

28.04.2026 року через підсистему «Електронний суд» представником відповідача подано до суду відзив на позовну заяву, в якому останній заперечує проти задоволення позовних вимог в повному обсязі, оскільки Позивачем не доведено та документально не підтверджено викладені у позові обставини.

Зазначає про те, що на період дії правового режиму воєнного стану застосовуються приписи статті 30 Закону №922-VIII та Особливостей, відповідно до яких придбання державними замовниками товарів, робіт і послуг може здійснюватися в порядку проведення спрощених закупівель, визначених Законом України «Про публічні закупівлі», в електронній системі закупівель. А тому враховуючи приписи статті 30 Закону №922-VIII та абзацу четвертого пункту 8 Особливостей, процедура закупівлі, проводиться відповідно до статті 14 Закону № 922-VIII, яка врегульовує процедуру проведення спрощеної закупівлі.

Крім цього, представник відповідача відзначає, що в п. 1 Оголошення зазначено, що відповідне Оголошення про проведення спрощеної закупівлі розроблено відповідно до вимог Закону України «Про публічні закупівлі» та Особливостей здійснення оборонних закупівель на період дії правового режиму воєнного стану, затверджених Постановою КМУ «Деякі питання здійснення оборонних закупівель на період дії правового режиму воєнного стану» від 11 листопада 2022 р. № 1275.

Також, представник відповідача зазначив, що одночасно, відповідно до п. 19 Оголошення шляхом подання пропозиції для участі у закупівлі Учасник підтверджує згоду з усіма умовами проведення закупівлі , що встановлюються Замовником в Оголошенні про проведення спрощеної закупівлі. При цьому, вказує, що Позивач не скористався наданими йому процесуальними можливостями для захисту своїх прав на етапі проведення закупівлі, зокрема не звертався до замовника із запитами щодо роз`яснення умов оголошення та не подавав вимог про усунення можливих порушень.

28.04.2026 року через підсистему «Електронний суд» представником Позивача надано суду заяви про долучення до матеріалів справи додаткових доказів.

У судовому засіданні 28.04.2026 представник позивача позовні вимоги підтримав, просив позов задовольнити. Представник відповідача проти задоволення позову заперечував.

У подальшому від представників позивача та відповідача до суду надійшло клопотання про розгляд справи в порядку письмового провадження.

Враховуючи подані сторонами клопотання та особливості щодо строку розгляду цієї категорії справ, передбачених статтями 268, 269, 282 КАС України, суд на місці ухвалив здійснювати подальший розгляд цієї справи в порядку письмового провадження.

Заслухавши пояснення представника позивача та представника відповідача, розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд виходить з такого.

Як вбачається з матеріалів справи, Державне підприємство Міністерства оборони України «Агенція оборонних закупівель» прийняло рішення щодо проведення спрощених закупівель за предметом закупівлі «Засіб індивідуального обігріву, Тип 1» (ДК 021:2015: 35820000-8 Допоміжне екіпірування) у кількості 500 929 комплектів і відповідно до ст. 14 Закону України «Про публічні закупівлі» 07 квітня 20256 року на веб-сайті «Prozorro» було розміщене відповідне Оголошення з очікуваною вартістю предмета закупівлі із зазначенням інформації про включення до очікуваної вартості податку на додану вартість, ідентифікатор закупівлі: UA-2026-04-07-014329-a.

Відповідна процедура закупівлі із загальною очікуваною вартістю закупівлі у розмірі 15 308 390,24 за одним лотом.

У спірній закупівлі взяли участь три учасники з остаточними ціновими пропозиціями: 1) ТОВ «ІМЕКС МАКС» () 10 769 973,50 грн. з ПДВ; 2) ТОВ «ЕКВІПТОРГ» () 11 511 348,42 грн з ПДВ; 3) ТОВ «СІРІУС-О» () 15 298 371,66 грн з ПДВ

Згідно з відомостями офіційного веб-порталу Prozorro у спірній закупівлі встановлено наступні часові періоди:

період уточнення інформації: 07.04.2026 о 19:09 13.04.2026 о 00:00;

період подання цінових пропозицій: 13.04.2026 о 19:00 16.04.2026 о 00:00;

проведення електронного аукціону: 16.04.2026 о 12:39

За результатами проведеного електронного аукціону електронною системою закупівель автоматично визначено найбільш економічно вигідну пропозицію учасника Позивача (ТОВ «ІМЕКС МАКС»).

21.04.2026 Замовник розмістив повідомлення з вимогою про усунення невідповідностей у складі пропозиції Позивача.

22.04.2026 Позивач подав документи на виконання вимоги.

23.04.2026 Уповноваженою особою Замовника прийняте рішення про відхилення пропозиції Позивача (Протокол відхилення тендерної пропозиції/пропозиції UA-2026-04-07 014329-a, підписаний та оприлюднений 23.04.2026).

Cпірним питанням у даній справі є порушення замовником під час проведення спрощеної оборонної закупівлі встановленого строку подання цінових пропозицій, який становив близько 2,2 робочих днів, що є меншим за імперативно визначений ч. 2 ст. 25 Закону України «Про оборонні закупівлі» мінімальний строк у шість робочих днів.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд виходить з наступного.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Загальні правові засади планування, порядок формування обсягів та особливостей здійснення закупівель товарів, робіт і послуг оборонного призначення для забезпечення потреб сектору безпеки і оборони, а також інших товарів, робіт і послуг для гарантованого забезпечення потреб безпеки і оборони, а також порядок здійснення державного і демократичного цивільного контролю у сфері оборонних закупівель визначені Законом України «Про оборонні закупівлі» від 17.07.2020 №808-ІХ (далі - Закон №808).

Частиною першою статті 1 Закону №808 визначено, що у цьому Законі наведені нижче терміни вживаються в такому значенні:

- відбір учасників спрощених торгів із застосуванням електронної системи закупівель - процес визначення учасників спрощених торгів шляхом проведення електронного аукціону;

- державні замовники у сфері оборони (далі - державні замовники) - визначені Кабінетом Міністрів України центральні органи виконавчої влади, інші державні органи, військові формування, утворені відповідно до законів України;

- оборонні закупівлі - здійснення державним замовником закупівель товарів, робіт і послуг, призначених для виконання державних програм у сферах національної безпеки і оборони, а також інших товарів, робіт і послуг для гарантованого забезпечення потреб безпеки і оборони;

- учасник відбору - суб`єкт господарювання незалежно від організаційно-правової форми та форми власності, фізична особа, які в установленому порядку надали цінову пропозицію для участі у відборі, оголошеному державним замовником;

- цінова пропозиція - пропозиція учасника щодо предмета закупівлі, що подається для участі у закупівлі на умовах, встановлених державним замовником.

Частинами першою-другою статті 2 Закону №808 встановлено, що цей Закон застосовується за умови, що:

- вартість предмета закупівлі для товарів і послуг оборонного призначення, інших товарів і послуг для гарантованого забезпечення потреб безпеки і оборони дорівнює або перевищує 200 тисяч гривень, для робіт оборонного призначення та робіт для гарантованого забезпечення потреб безпеки і оборони - 1,5 мільйона гривень, до визначених цим Законом державних замовників, які здійснюють оборонні закупівлі;

- закупівля товарів, робіт і послуг оборонного призначення містить відомості, що становлять державну таємницю, а також у разі закупівлі товарів, робіт і послуг оборонного призначення за закритими закупівлями незалежно від вартості такої закупівлі.

Закупівля товарів, робіт і послуг здійснюється державними замовниками відповідно до Закону України «Про публічні закупівлі» з урахуванням особливостей, встановлених цим Законом.

Частиною першою статті 3 Закону №808 визначено, що оборонні закупівлі здійснюються на основі таких принципів: своєчасність та відповідність прийнятим рішенням щодо захисту національних інтересів України, забезпечення потреб безпеки і оборони; послідовність прийняття та виконання рішень щодо розроблення, закупівлі товарів, робіт і послуг оборонного призначення, систематичність їх виконання; конкурентність; ефективність використання коштів, результативність; відкритість та прозорість (крім відомостей, що становлять державну таємницю і розголошення яких може завдати шкоди національній безпеці); запобігання корупції, зловживанням та дискримінації; цілісність, узгодженість, системність планування та фінансування оборонних закупівель, урахування пріоритетів і обмежень, встановлених державними програмами у сферах національної безпеки і оборони.

Відповідно до частин першої, четвертої та шостої статті 16 Закону №808 придбання державними замовниками товарів, робіт і послуг може здійснюватися шляхом застосування однієї з таких закупівель: 1) закрита закупівля: переговори; поетапні переговори; 2) торги з обмеженою участю; 3) спрощені торги із застосуванням електронної системи закупівель.

Спрощені торги із застосуванням електронної системи закупівель здійснюються державним замовником у порядку та на умовах, визначених розділом I, статтею 23 розділу II і розділом III цього Закону.

Оборонні закупівлі на період дії правового режиму воєнного стану здійснюються державним замовником у порядку та на умовах, визначених розділом IV цього Закону.

Відповідно до частини першої статті 17 Закону №808 державний замовник обирає один або декілька серед таких критеріїв оцінки пропозицій учасників процедур закупівель:

1) ціна;

2) ціна разом з іншими критеріями оцінки (питома вага ціни у складі критерію не може бути нижчою 60 відсотків), зокрема:

умови оплати;

строк виконання;

рівень забезпечення життєвого циклу (гарантійне та сервісне обслуговування, утилізація тощо);

локалізація виробництва (питома вага цього критерію не може бути нижчою 25 відсотків);

3) вартість життєвого циклу.

Відповідно до частини першої статті 22 Закону №808 державний замовник вимагає від учасників закупівель, визначених пунктами 2, 3 частини першої статті 16 цього Закону, подання ними документально підтвердженої інформації про їх відповідність одному або декільком кваліфікаційним критеріям, визначеним статтею 16 Закону України "Про публічні закупівлі".

Згідно зі статтею 24 Закону №808 спрощені торги із застосуванням електронної системи закупівель - це процедура, що застосовується державним замовником під час дії особливого періоду в Україні або у період введення надзвичайного стану, або у період проведення антитерористичної операції, або у період здійснення заходів із забезпечення національної безпеки і оборони, відсічі і стримування збройної агресії Російської Федерації у Донецькій та Луганській областях, у разі якщо відомості про закупівлю товарів, робіт і послуг для гарантованого забезпечення потреб безпеки і оборони не становлять державної таємниці.

Спрощені торги із застосуванням електронної системи закупівель здійснюються у порядку, передбаченому для проведення відкритих торгів Законом України «Про публічні закупівлі», з урахуванням особливостей, встановлених статтею 23 та розділами I, III цього Закону.

Відповідно до частини першої-третьої статті 25 Закону №808 у разі прийняття державним замовником рішення про проведення спрощених торгів із застосуванням електронної системи закупівель відбір учасників здійснюється у порядку, визначеному цим Законом.

Оголошення про проведення відбору розміщується державним замовником в електронній системі закупівель протягом одного робочого дня після прийняття рішення про закупівлю.

Період для подання цінових пропозицій визначається державним замовником та не може становити менше шести робочих днів з дати розміщення оголошення про проведення відбору на офіційному веб-сайті уповноваженого органу з питань закупівель.

Згідно з частинами четвертою та п`ятою статті 25 Закону №808 одночасно з розміщенням оголошення про проведення відбору державний замовник також оприлюднює проект договору про закупівлю.

Технічні, якісні та кількісні характеристики предмета закупівлі і кваліфікаційні критерії до учасників відбору не можуть містити дискримінаційних умов та зменшувати рівень конкуренції.

Відповідно до приписів частин першої-третьої статті 30 Закону №808 особливості здійснення оборонних закупівель на період дії правового режиму воєнного стану визначаються Кабінетом Міністрів України із забезпеченням захищеності державних замовників від воєнних загроз та з дотриманням вимог, встановлених цієї статтею.

Оборонні закупівлі на період дії правового режиму воєнного стану здійснюються на основі принципів, визначених статтею 3 цього Закону.

Оборонні закупівлі (крім закупівель товарів, робіт і послуг оборонного призначення, що становлять державну таємницю, а також закупівлі озброєння, військової і спеціальної техніки, боєприпасів та їх складових частин та послуг із розроблення, ремонту, модернізації озброєння, військової і спеціальної техніки, боєприпасів та їх складових частин) під час дії правового режиму воєнного стану здійснюються з дотриманням, зокрема, таких вимог:

1) державні замовники протягом одного робочого дня до дати розміщення оголошення про закупівлю надсилають таке оголошення для оприлюднення адміністратором електронної системи закупівель на веб-порталі уповноваженого органу з питань закупівель та/або в електронній системі закупівель.

Перелік інформації, яка включається до оголошення, визначається Кабінетом Міністрів України.

11.11.2022 Кабінетом Міністрів України прийнято постанову №1275 «Деякі питання здійснення оборонних закупівель на період дії правового режиму воєнного стану», пунктом 1 якої затверджено: особливості здійснення оборонних закупівель на період дії правового режиму воєнного стану (далі - Особливості); Порядок визначення предмета закупівлі під час здійснення закупівель продуктів харчування, послуг із забезпечення комплектами продуктів харчування, послуг щодо забезпечення харчуванням та послуг з організації харчування для особового складу Збройних Сил.

Згідно з пунктом 1 Особливостей ці особливості встановлюють порядок та умови здійснення оборонних закупівель (далі - закупівлі) для державних замовників у сфері оборони, служб державного замовника, а також військових частин, організацій (установ, закладів), що уповноважуються рішенням державного замовника у сфері оборони на здійснення закупівель та укладення державних контрактів (договорів), (далі - державні замовники) із забезпеченням захищеності державних замовників від воєнних загроз на період дії правового режиму воєнного стану.

Відповідно до пункту 8 Особливостей у разі проведення закупівлі в порядку проведення спрощених закупівель, визначених Законом України «Про публічні закупівлі», державний замовник під час розгляду пропозиції учасника спрощеної закупівлі у разі виявлення невідповідності в інформації та/або документах, що подані учасником спрощеної закупівлі у складі пропозиції та/або подання яких вимагалося оголошенням про проведення спрощеної закупівлі, повинен розмістити у строк, який не може бути меншим, ніж два робочих дні до закінчення строку розгляду пропозицій, повідомлення з вимогою виправити невідповідності в інформації та/або документах, що подані учасником спрощеної закупівлі у його пропозиції, шляхом завантаження через електронну систему закупівель уточнених або нових документів в електронній системі закупівель протягом 24 годин з моменту розміщення державним замовником в електронній системі закупівель повідомлення з вимогою про усунення таких невідповідностей.

Під невідповідністю в інформації та/або документах, що подані учасником спрощених закупівель у складі пропозиції та/або подання яких вимагається оголошенням про проведення спрощеної закупівлі, слід розуміти невідповідність інформації та/або документів у значенні, наведеному в п. 43 особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України «Про публічні закупівлі», на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 12.10.2022 № 1178.

Державний замовник не може розміщувати щодо одного і того ж учасника спрощеної закупівлі більш як один раз повідомлення з вимогою про усунення невідповідностей в інформації та/або документах, що подані учасником спрощеної закупівлі у складі пропозиції.

Державний замовник відхиляє пропозицію учасника спрощеної закупівлі у разі, коли учасник спрощеної закупівлі не виправив виявлені державним замовником після розкриття пропозицій невідповідності в інформації та/або документах, що подані ним у складі своєї пропозиції, та/або змінив предмет закупівлі (його найменування, марку, модель тощо) під час виправлення виявлених державним замовником невідповідностей протягом 24 годин з моменту розміщення замовником в електронній системі закупівель повідомлення з вимогою про усунення таких невідповідностей.

Правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави, територіальних громад та об`єднаних територіальних громад визначені Законом України «Про публічні закупівлі» від 25.12.2015 №922-VIII (далі-Закон №922).

Так, відповідно до статті 1 Закону №922 у цьому Законі нижченаведені терміни вживаються в такому значенні:

електронна система закупівель - інформаційно-телекомунікаційна система, яка має комплексну систему захисту інформації з підтвердженою відповідністю згідно із Законом України "Про захист інформації в інформаційно-телекомунікаційних системах", що забезпечує проведення закупівель, створення, розміщення, оприлюднення, обмін інформацією і документами в електронному вигляді, до складу якої входять веб-портал Уповноваженого органу, авторизовані електронні майданчики, між якими забезпечено автоматичний обмін інформацією та документами;

замовники - суб`єкти, визначені згідно із статтею 2 цього Закону, які здійснюють закупівлі товарів, робіт і послуг відповідно до цього Закону;

переможець спрощеної закупівлі - учасник, пропозиція якого відповідає всім умовам, що визначені в оголошенні про проведення спрощеної закупівлі, вимогам до предмета закупівлі і визнана найбільш економічно вигідною та якому замовник повідомив про намір укласти договір про закупівлю;

предмет закупівлі - товари, роботи чи послуги, що закуповуються замовником у межах єдиної процедури закупівлі або в межах проведення спрощеної закупівлі, щодо яких учасникам дозволяється подавати тендерні пропозиції/пропозиції або пропозиції на переговорах (у разі застосування переговорної процедури закупівлі). Предмет закупівлі визначається замовником у порядку, встановленому Уповноваженим органом, із застосуванням Єдиного закупівельного словника, затвердженого у встановленому законодавством порядку;

пропозиція учасника спрощеної закупівлі (далі - пропозиція) - пропозиція щодо предмета закупівлі або його частини (лота), яку учасник подає замовнику відповідно до оголошення про проведення спрощеної закупівлі та вимог до предмета закупівлі;

публічна закупівля (далі - закупівля) - придбання замовником товарів, робіт і послуг у порядку, встановленому цим Законом;

спрощена закупівля - придбання замовником товарів, робіт і послуг, вартість яких дорівнює або перевищує 50 тисяч гривень та є меншою за вартість, що встановлена у пунктах 1 і 2 частини першої статті 3 цього Закону;

тендерна документація - документація щодо умов проведення тендеру, що розробляється та затверджується замовником і оприлюднюється для вільного доступу в електронній системі закупівель;

тендерна пропозиція - пропозиція щодо предмета закупівлі або його частини (лота), яку учасник процедури закупівлі подає замовнику відповідно до вимог тендерної документації;

учасник процедури закупівлі/спрощеної закупівлі (далі - учасник) - фізична особа, фізична особа - підприємець чи юридична особа - резидент або нерезидент, у тому числі об`єднання учасників, яка подала тендерну пропозицію/пропозицію або взяла участь у переговорах у разі застосування переговорної процедури закупівлі.

Згідно з частинами першою-другою статті 3 Закону № 922 цей Закон застосовується:

1) до замовників, визначених пунктами 1-3 частини першої статті 2 цього Закону, за умови що вартість предмета закупівлі товару (товарів), послуги (послуг) дорівнює або перевищує 200 тисяч гривень, а робіт - 1,5 мільйона гривень;

2) до замовників, визначених пунктом 4 частини першої статті 2 цього Закону, за умови що вартість предмета закупівлі товару (товарів), послуги (послуг) дорівнює або перевищує 1 мільйон гривень, а робіт - 5 мільйонів гривень;

3) до замовників, визначених частиною першою статті 2 цього Закону, які здійснюють спрощені закупівлі відповідно до цього Закону та/або укладають договори без використання електронної системи закупівель відповідно до частин другої, третьої і сьомої цієї статті.

Замовники здійснюють спрощені закупівлі шляхом використання електронної системи закупівель у порядку, передбаченому цим Законом.

Частиною дев`ятою статті 3 Закону №922 встановлено, що особливості здійснення закупівель, визначених цим Законом, для гарантованого забезпечення потреб оборони (крім товарів, робіт і послуг, що підлягають закупівлі відповідно до угод у порядку, визначеному пунктом 6 частини п`ятої цієї статті) Міністерством оборони України та його розвідувальним органом, Міністерством внутрішніх справ України, Службою безпеки України, Національною гвардією України, Національною поліцією України, Державною прикордонною службою України, Службою зовнішньої розвідки України, Державною службою спеціального зв`язку та захисту інформації України, Державною спеціальною службою транспорту, Державною службою України з надзвичайних ситуацій, Управлінням державної охорони України та іншими військовими формуваннями та/або частинами в особливий період, у період проведення операції об`єднаних сил, антитерористичної операції, у період введення надзвичайного стану встановлюються окремим законом.

Суд зазначає, що частиною першою та другою статті 24 Закону №808 визначено, що спрощені торги із застосуванням електронної системи закупівель - це процедура, що застосовується державним замовником під час дії особливого періоду в Україні або у період введення надзвичайного стану, або у період проведення антитерористичної операції, або у період здійснення заходів із забезпечення національної безпеки і оборони, відсічі і стримування збройної агресії Російської Федерації у Донецькій та Луганській областях, у разі якщо відомості про закупівлю товарів, робіт і послуг для гарантованого забезпечення потреб безпеки і оборони не становлять державної таємниці.

Спрощені торги із застосуванням електронної системи закупівель здійснюються у порядку, передбаченому для проведення відкритих торгів Законом України «Про публічні закупівлі», з урахуванням особливостей, встановлених статтею 23 та розділами I, цього Закону.

З наведеного вбачається, що Закон №808 визначає загальні правові засади планування, порядок формування обсягів та особливостей здійснення закупівель товарів, робіт і послуг оборонного призначення для забезпечення потреб сектору безпеки і оборони, а також інших товарів, робіт і послуг для гарантованого забезпечення потреб безпеки і оборони, а також порядок здійснення державного і демократичного цивільного контролю у сфері оборонних закупівель, а Закон №922 установлює правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави та територіальної громади.

Статтею 14 Закону №922 визначено умови здійснення спрощених закупівель.

Так, відповідно до частини першої статті 14 Закону №922 спрощена закупівля проводиться замовником із застосуванням електронного аукціону відповідно до статті 30 цього Закону.

Згідно з частиною другою статті 14 Закону №922 спрощена закупівля складається з таких послідовних етапів:

1) оприлюднення оголошення про проведення спрощеної закупівлі;

2) уточнення інформації, зазначеної замовником в оголошенні про проведення спрощеної закупівлі;

3) подання пропозицій учасниками;

4) проведення електронного аукціону відповідно до статті 30 цього Закону;

5) розгляд на відповідність умовам, визначеним в оголошенні про проведення спрощеної закупівлі та вимогам до предмета закупівлі, пропозиції учасника;

6) визначення переможця спрощеної закупівлі та укладення договору про закупівлю;

7) розміщення звіту про результати проведення закупівлі відповідно до статті 19 цього Закону.

Частиною третьою статті 14 Закону №922 встановлено, що в оголошенні про проведення спрощеної закупівлі, що оприлюднюється замовником відповідно до статті 10 цього Закону, обов`язково зазначаються:

1) найменування, місцезнаходження та ідентифікаційний код замовника в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, його категорія;

2) назва предмета закупівлі із зазначенням коду за Єдиним закупівельним словником (у разі поділу на лоти такі відомості повинні зазначатися стосовно кожного лота) та назви відповідних класифікаторів предмета закупівлі і частин предмета закупівлі (лотів) (за наявності);

3) інформація про технічні, якісні та інші характеристики предмета закупівлі;

4) кількість та місце поставки товарів або обсяг і місце виконання робіт чи надання послуг;

5) строк поставки товарів, виконання робіт, надання послуг;

6) умови оплати;

7) очікувана вартість предмета закупівлі;

8) період уточнення інформації про закупівлю (не менше трьох робочих днів з дня оприлюднення оголошення про проведення спрощеної закупівлі в електронній системі закупівель);

9) кінцевий строк подання пропозицій (строк для подання пропозицій не може бути менше ніж два робочі дні з дня закінчення періоду уточнення інформації про закупівлю);

10) перелік критеріїв та методика оцінки пропозицій із зазначенням питомої ваги критеріїв;

11) розмір та умови надання забезпечення пропозицій учасників (якщо замовник вимагає його надати);

12) розмір та умови надання забезпечення виконання договору про закупівлю (якщо замовник вимагає його надати);

13) розмір мінімального кроку пониження ціни під час електронного аукціону в межах від 0,5 відсотка до 3 відсотків або в грошових одиницях очікуваної вартості закупівлі.

В оголошенні про проведення спрощеної закупівлі може зазначатися інша інформація.

Вимоги до предмета закупівлі, визначені замовником, можуть зазначатися шляхом завантаження окремих файлів до оголошення про проведення спрощеної закупівлі або в електронній формі з окремими полями в електронній системі закупівель.

У вимогах до предмета закупівлі, що містять посилання на конкретну торговельну марку чи фірму, патент, конструкцію або тип предмета закупівлі, джерело його походження або виробника, замовник може вказати, які аналоги та/або еквіваленти приймаються у пропозиціях учасників (частина четверта статті 14 Закону №922).

Частиною дев`ятою статті 14 Закону №922 визначено, що пропозиції подаються учасниками після закінчення строку періоду уточнення інформації, зазначеної замовником в оголошенні про проведення спрощеної закупівлі, в електронному вигляді шляхом заповнення електронних форм з окремими полями, де зазначається інформація про ціну та інші критерії оцінки (у разі їх встановлення замовником), шляхом завантаження необхідних документів через електронну систему закупівель, що підтверджують відповідність вимогам, визначеним замовником.

Електронна система закупівель автоматично формує та надсилає повідомлення учаснику про отримання його пропозиції із зазначенням дати та часу.

Кожен учасник має право подати лише одну пропозицію, у тому числі до визначеної в оголошенні про проведення спрощеної закупівлі частини предмета закупівлі (лота).

Пропозиції учасників, подані після закінчення строку їх подання, електронною системою закупівель не приймаються.

Пропозиція учасника повинна містити підтвердження надання учасником забезпечення пропозиції, якщо таке забезпечення передбачено оголошенням про проведення спрощеної закупівлі.

Учасник має право внести зміни або відкликати свою пропозицію до закінчення строку її подання без втрати свого забезпечення пропозиції.

Такі зміни або заява про відкликання пропозиції враховуються, якщо вони отримані електронною системою закупівель до закінчення строку подання пропозицій.

Згідно з частиною десятою статті 14 Закону №922 розкриття пропозицій відбувається у порядку, передбаченому абзацами першим і другим частини першої статті 28 цього Закону.

Замовник розглядає на відповідність умовам, визначеним в оголошенні про проведення спрощеної закупівлі, та вимогам до предмета закупівлі пропозицію учасника, яка за результатами електронного аукціону (у разі його проведення) визначена найбільш економічно вигідною.

Строк розгляду найбільш економічно вигідної пропозиції не повинен перевищувати п`ять робочих днів з дня завершення електронного аукціону (частина одинадцята статті 14 Закону №922).

За умовами частини дванадцятої статті 14 Закону №922 за результатами оцінки та розгляду пропозиції замовник визначає переможця.

Повідомлення про намір укласти договір про закупівлю замовник оприлюднює в електронній системі закупівель.

У разі відхилення найбільш економічно вигідної пропозиції відповідно до частини тринадцятої цієї статті замовник розглядає наступну пропозицію учасника, який за результатами оцінки надав наступну найбільш економічно вигідну пропозицію.

Наступна найбільш економічно вигідна пропозиція визначається електронною системою закупівель автоматично.

Відповідно до частин тринадцятої-чотирнадцятої статті 14 Закону №922 замовник відхиляє пропозицію в разі, якщо: 1) пропозиція учасника не відповідає умовам, визначеним в оголошенні про проведення спрощеної закупівлі, та вимогам до предмета закупівлі; 2) учасник не надав забезпечення пропозиції, якщо таке забезпечення вимагалося замовником; 3) учасник, який визначений переможцем спрощеної закупівлі, відмовився від укладення договору про закупівлю; 4) якщо учасник протягом одного року до дати оприлюднення оголошення про проведення спрощеної закупівлі відмовився від підписання договору про закупівлю більше двох разів із замовником, який проводить таку спрощену закупівлю.

Інформація про відхилення пропозиції протягом одного дня з дня прийняття рішення замовником оприлюднюється в електронній системі закупівель та автоматично надсилається учаснику, пропозиція якого відхилена через електронну систему закупівель.

Учасник, пропозиція якого відхилена, може звернутися до замовника з вимогою надати додаткову аргументацію щодо причин невідповідності його пропозиції умовам, визначеним в оголошенні про проведення спрощеної закупівлі, та вимогам до предмета закупівлі. Не пізніше ніж через три робочих дні з дня надходження такого звернення через електронну систему закупівель замовник зобов`язаний надати йому відповідь.

Надаючи оцінку доводам позивача про наявність порушень під час проведення спрощеної процедури закупівлі, зокрема, щодо порушення Замовником імперативного мінімуму, передбаченого частиною 2 статті 25 Закону № 808 мінімального шестиденного строку періоду подання цінових пропозицій, що безпосередньо призвело до створення умов, які об`єктивно унеможливлювали виконання учасниками вимог Оголошення проведення спрощеної закупівлі, та як наслідок порушення Замовником вимог п. 2 ч. 17 ст. 14 Закону України № 922 та п. 5 ч. 1 ст. 27 Закону № 808, на підставі чого Замовник зобов`язаний відмінити закупівлю, суд зазначає наступне.

Відповідно до положень Закону України «Про оборонні закупівлі» №808-IX, цей Закон регулює відносини у сфері закупівель товарів, робіт і послуг оборонного призначення, які забезпечують потреби сектору безпеки і оборони. Водночас із системного аналізу положень статті 1 цього Закону вбачається, що оборонні закупівлі у вузькому значенні передбачають, зокрема, закупівлю товарів спеціального призначення, продукції військового характеру, а також таких, що можуть бути пов`язані із державною таємницею чи спеціальним режимом обігу.

Так, пунктом 29 частини 1 статті 1 Закону № 808-ІХ визначено, що товари оборонного призначення - озброєння, військова та спеціальна техніка, зброя і боєприпаси, спеціальні комплектувальні вироби для їх виготовлення та експлуатації, матеріали та обладнання, спеціально призначені для їх розроблення, виготовлення або використання, спеціальні технічні засоби, технічні засоби розвідки, засоби технічного та криптографічного захисту інформації, засоби спеціального зв`язку, космічна техніка військового та подвійного призначення, засоби індивідуального захисту (бронежилети всіх класів захисту, протиударні, кулезахисні шоломи, комплекти протиударного захисту тощо), спеціальні засоби (кайданки, кийки, засоби, споряджені речовинами сльозогінної, світлошумової дії тощо), спеціальні (спеціалізовані) транспортні засоби; комп`ютерна, оптична, вимірювальна та інша техніка; спеціальний формений одяг, необхідний для виконання завдань правоохоронними органами, структурними підрозділами органів виконавчої влади, що реалізують державну політику у сферах забезпечення охорони прав і свобод людини, інтересів суспільства і держави, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку, військовими формуваннями з правоохоронними функціями, товари подвійного використання для гарантованого забезпечення потреб безпеки і оборони, розвитку обороноздатності держави та системи національної стійкості, а також будь-які інші товари, які закуповуються державними замовниками, визначеними згідно з пунктом 10 частини першої цієї статті, для гарантованого забезпечення потреб безпеки і оборони.

Судом встановлено, що предметом спірної закупівлі є засоби індивідуального обігріву, які не є озброєнням, військовою чи спеціальною технікою, не мають ознак секретності та не належать до товарів, обіг яких обмежено або пов`язано із державною таємницею.

За таких обставин суд дійшов висновку, що сама по собі обставина здійснення закупівлі для потреб оборони не означає автоматичного застосування до неї всіх спеціальних процедур, передбачених Законом №808, зокрема положень статті 25 щодо строків проведення спрощених торгів.

Як вбачається з матеріалів справи та встановлено судом 07.04.2026 року Замовником було оголошено закупівлі «Засіб індивідуального обігріву (Тип 1) (ДК 021:2015: 35820000-8: Допоміжне екіпірування)» (ідентифікатор UA-2026-04-07-014329-a).

В пункті 1 Оголошення зазначено, що відповідне Оголошення про проведення спрощеної закупівлі розроблено відповідно до вимог Закону України «Про публічні закупівлі» (зі змінами) та Особливостей здійснення оборонних закупівель на період дії правового режиму воєнного стану, затверджених Постановою КМУ «Деякі питання здійснення оборонних закупівель на період дії правового режиму воєнного стану» від 11 листопада 2022 р. № 1275 (зі змінами). Терміни вживаються у значенні, наведеному в Законі та в Особливостях.

Таким чином, судом встановлено, що спірна закупівля проводилась Замовником саме як спрощена закупівля відповідно до статті 14 Закону України «Про публічні закупівлі» із застосуванням електронної системи закупівель та з урахуванням Особливостей, затверджених Постановою КМУ №1275, що прямо зазначено в Оголошенні про проведення закупівлі.

В контексті викладеного вище, суд доходить висновку про те, що порядок проведення закупівлі, у тому числі і строки подання пропозицій, регулюються саме нормами Закону №922.

Відповідно до пункту 3 частини 9 статті 14 Закону України № 922 кінцевий строк подання пропозицій (строк для подання пропозицій не може бути менше ніж два робочі дні з дня закінчення періоду уточнення інформації про закупівлю).

Пунктом 24 частини 1 статті 1 Закону України «Про публічні закупівлі» визначено, що пропозиція учасника спрощеної закупівлі (далі пропозиція) - пропозиція щодо предмета закупівлі або його частини (лота), яку учасник подає замовнику відповідно до оголошення про проведення спрощеної закупівлі та вимог до предмета закупівлі.

Як встановлено судом, замовником дотримано зазначених вимог, оскільки після завершення періоду уточнення до 13.04.2026року, було встановлено строк подання пропозицій, а саме до 16.04.2026, що відповідає положенням Закону № 922.

Отже, доводи позивача щодо необхідності застосування положень частини другої статті 25 Закону № 808, якою встановлено шестиденний мінімальний строк спростовується вищенаведеними висновками суду.

Суд також не знаходить підстав для висновку про дискримінаційний характер встановлених строків. Вимоги оголошення були однаковими для всіх учасників, строки встановлені відповідно до законодавства, а відсутність у конкретного учасника можливості своєчасно підготувати певні документи не свідчить про порушення принципу недискримінації.

Так, п. 8 Додатку 2 до Особливостей здійснення оборонних закупівель на період дії правового режиму воєнного стану, який затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 11.11.2022 № 1275 (Інформація, яка включається до оголошення про закупівлю) визначено, що в оголошення може бути включена інша інформація, яку державний замовник вважає за необхідне включити.

Зі змісту наведеного положення вбачається, що законодавець надав державному замовнику певну свободу розсуду (дискрецію) щодо визначення додаткового змісту оголошення, з урахуванням специфіки предмета закупівлі, оборонних потреб та мети ефективного забезпечення публічних інтересів.

Відтак сам факт надання замовнику дискреційних повноважень щодо включення додаткової інформації до оголошення свідчить про визнання законодавцем необхідності індивідуалізації вимог закупівлі залежно від її характеру, що виключає формальний підхід до оцінки таких дій замовника.

Отже, включення до оголошення додаткових вимог або відомостей, які не суперечать імперативним нормам законодавства, є проявом наданого замовнику нормативного розсуду, і саме по собі не може розцінюватися як порушення принципів здійснення публічних закупівель, за умови, що такі вимоги встановлені в межах наданої дискреції, не виходять за межі законодавчого регулювання та не спотворюють зміст і мету процедури закупівлі.

При цьому суд враховує, що позивач фактично взяв участь у процедурі закупівлі, оскільки останнім було подано пропозицію, а отже мав можливість реалізувати своє право на участь у закупівлі.

Окрім цього, суд зазначає, що відповідно до п. 19 Оголошення шляхом подання пропозиції для участі у закупівлі Учасник підтверджує згоду з усіма умовами проведення закупівлі , що встановлюються Замовником в Оголошенні про проведення спрощеної закупівлі.

Водночас, як вбачається з матеріалів справи та встановлено судом, Позивач не скористався передбаченим законом правом звернутися до Замовника із запитами щодо роз`яснення умов закупівлі або із вимогами про усунення можливих порушень на етапі її проведення, а також, подаючи пропозицію, підтвердив згоду з умовами оголошення .

З огляду на викладене, суд зазначає, що вказана поведінка Позивача підтверджує про прийняття останнім встановлених умов проведення процедури закупівлі, встановлених Замовником.

Суд окремо враховує, що пропозиція Позивача була відхилена з підстав невідповідності вимогам документації, зокрема у зв`язку з неналежним підтвердженням відсутності податкової заборгованості, а також наявністю ознак недостовірності поданих документів. Отже, відхилення пропозиції мало самостійну правову підставу, яка не пов`язана із доводами позивача щодо строків проведення процедури закупівлі.

Посилання позивача на те, що встановлене порушення є неусувним та зумовлює обов`язок замовника відмінити закупівлю, суд вважає безпідставними, оскільки у ході розгляду справи не встановлено самого факту порушення законодавства у сфері закупівель, а тому відповідно відсутні й підстави для застосування положень пункту 2 частини 17 статті 14 Закону України «Про публічні закупівлі».

З урахуванням викладеного суд дійшов висновку, що замовник під час проведення спірної закупівлі UA-2026-04-07-014329-a діяв у межах наданих йому повноважень та у спосіб, визначений Законом України «Про публічні закупівлі», та умовами, передбаченими Оголошенням про проведення спрощеної закупівлі, а відтак підстави для визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання відмінити закупівлю відсутні, а позовні вимоги задоволенню не підлягають.

Таким чином, керуючись завданнями та основними засадами (принципами) адміністративного судочинства, з урахуванням вимог встановлених частиною другою статті 19 Конституції України та частиною другою статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, оцінивши належність, допустимість і достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок наявних у матеріалах справи доказів у їх сукупності, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, суд приходить до висновку про необґрунтованість позовних вимог та відмову у їх задоволенні у повному обсязі.

Інші доводи та заперечення сторін не спростовують вище встановленого судом та не мають визначального значення для вирішення спору по суті.

Судом враховується, що згідно з п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Відповідно до частини 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Згідно з частинами 1, 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Згідно положень ст. 90 Кодексу адміністративного судочинства України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Згідно із частиною першою статті 143 Кодексу адміністративного судочинства України суд вирішує питання щодо судових витрат у рішенні, постанові або ухвалі.

У зв`язку з відмовою у задоволенні адміністративного позову відсутні підстави для розподілу судових витрат згідно з приписами ст. 139 КАС України.

Керуючись статтями 6, 72-77, 139, 244, 246, 250, 282 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В:

У задоволенні адміністративного позову Товариство з обмеженою відповідальністю «ІМЕКС МАКС» до Державного підприємства Міністерства оборони України «Агенція оборонних закупівель» про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії, скасування рішення - відмовити.

Підстави для розподілу судових витрат відсутні.

Рішення складено у повному обсязі та підписано 29 квітня 2026 року.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Відповідно до частини четвертої статті 282 КАС України апеляційні скарги на судові рішення за наслідками розгляду справ, визначених цією статтею, можуть бути подані до Шостого апеляційного адміністративного суду у дводенний строк з дня їх проголошення. У разі розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом двох днів з дня складення повного тексту рішення.

Суддя Кочанова П.В.