Справа № 420/10079/26
Суддя: Хлімоненкова М.В.
Дата ухвалення: 2026-04-29 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

29 квітня 2026 року м. Одеса

Суддя Одеського окружного адміністративного суду Хлімоненкова М.В., розглянувши матеріали адміністративного позову Головного управління Національної поліції в Одеській області до Управління Північного офісу Держаудитслужби в Чернігівській області про визнання протиправним та скасування висновку,

В С Т А Н О В И Л А:

У квітні 2026 року до Одеського окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов Головного управління Національної поліції в Одеській області до Управління Північного офісу Держаудитслужби в Чернігівській області про визнання протиправним та скасування прийнятого Управлінням Північного офісу Держаудитслужби в Чернігівській області висновку від 02.03.2026 року про результати моніторингу процедури закупівлі UA -2026-01-19-004567-а.

Ухвалою суду від 13.04.2026 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження в адміністративній справі. Вирішено розгляд справи проводити за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) за наявними у справі матеріалами та у змішаній формі.

23.04.2026 від Управління Північного офісу Держаудитслужби в Чернігівській області надійшло клопотання, у якому просить залишити без розгляду позовну заяву Головного управління Національної поліції в Одеській області, у зв`язку із тим, що позивач пропустив встановлений законом спеціальний строк для подання цього позову до суду.

27.04.2026 від позивача надійшли заперечення на заяву відповідача про залишення позову без розгляду, у яких зазначає, що при подання позову позивачем в тому числі подавалась заява про поновлення пропущеного строку для звернення до суду із цим позовом, де були обґрунтовані поважні причини пропуску строку на подання позовної заяви, надані докази, що це підтверджують та наведені всі обставини пропуску строку, зокрема специфіка діяльності органу ГУ НП в умовах воєнного стану, інтенсивна безпекова ситуація в Одеській області, значна кількість повітряних тривог у відповідний період, а також те, що після отримання висновку Головне управління не перебувало у бездіяльності. Тобто, вказував на обставини, які свідчать, що строк був пропущений не навмисно, а внаслідок реального поєднання обставин, які об`єктивно ускладнили своєчасне звернення. Ці обставини були перевірені судом під час вирішення питання про відкриття провадження у справі та ухвалою суду від 13.04.2026 провадження у даній справі судом було відкрито.

Втім, розглянувши доводи сторін, суд вважає наявними підстави для залишення без руху цієї позовної заяви, виходячи з наступного.

Відповідно до п. 13 ст. 171 КАС України суддя, встановивши після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст.160,161 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначається підстави для залишення без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Згідно з ч.1, 2 ст.122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

За приписами ч.3 ст.122 КАС України для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Суд також враховує, що відповідно до частини 10 статті 8 Закону «Про публічні закупівлі» від 25 грудня 2015 року № 922-VIII у разі незгоди замовника з інформацією, викладеною у висновку, він має право оскаржити висновок до суду протягом 10 робочих днів з дня його оприлюднення, про що зазначається в електронній системі закупівель протягом наступного робочого дня з дня оскарження висновку до суду. Замовник зазначає в електронній системі закупівель про відкриття провадження у справі протягом наступного робочого дня з дня отримання інформації про відкриття такого провадження та номер такого провадження.

Отже, спеціальним Законом України «Про публічні закупівлі» визначено скорочений строк звернення до суду щодо оскарження замовником висновку за результатами моніторингу, який становить 10 робочих днів з дня оприлюднення висновку в електронній системі закупівель.

Слід зазначити, що день, коли особа дізналася про порушення свого права - це встановлений доказами день, коли позивач дізнався про рішення, дію чи бездіяльність, внаслідок якої відбулося порушення її прав, свобод чи інтересів.

Якщо цей день встановити точно неможливо, строк обчислюється з дня, коли особа повинна була дізнатися про порушення своїх прав (свобод чи інтересів).

При цьому «повинна» слід тлумачити як неможливість незнання, припущення про високу вірогідність дізнатися, а не обов`язок особи дізнатися про порушення своїх прав. Зокрема, особа повинна була дізнатися про порушення своїх прав, якщо: особа знала про обставини прийняття рішення чи вчинення дій і не було перешкод для того, щоб дізнатися про те, яке рішення прийняте або які дії вчинені.

Судом встановлено, що висновок про результати моніторингу процедури закупівлі UА-2026-01-19-004567-а оприлюднений в електронній системі публічних закупівель «Prozorro» 02.03.2026.

Позивач звернувся до суду з позовом 06.04.2026 через підсистему Електронний суд ЄСІТС, тобто з пропуском встановленого законом строку звернення до суду.

При цьому, до позову позивач надав заяву про поновлення пропущеного строку, у якій в якості поважності причин пропуску строку зазначив, що пропуск встановленого законом спеціального строку для звернення до суду з цим позовом не був наслідком бездіяльності позивача або наміру ухились від судового захисту, його було пропущено з поважних причин; пропуск строку зумовлений сукупністю обставин, що випливають із самого змісту оскаржуваного акту, характеру спірних правовідносин, внутрішньої структури узгодження, воєнного стану та специфіки діяльності позивача як правоохоронного органу.

Посилався у своїй заяві позивач і на запровадження в Україні воєнного стану, звертаючи при цьому увагу на те, що у період після прийняття оскаржуваного висновку на території Одеської області та міста Одеси зберігалась інтенсивна небезпека пов`язана із запуском країною-агресором БПЛА та балістичних ракет.

За інформацією позивача, за публічно доступною статистикою сервісу обліку повітряних тривог для Одеської області, у період з 02.03.2026 по 05.04.2026 зафіксовано 190 повітряних тривог, середня тривалість яких становила 1 годину 05 хвилин 42 секунди, що в сукупності становить 208 годин тривоги, та найбільш частими часовими проміжками їх виникнення були години з 12:00 до 18:00. В межах робочого часу особливо значний обсяг тривог припадав на проміжки з 06:00 до 12: 00 год. та з 12:00 год. до 18:00 год. При цьому ГУ НП в Одеській області є одним із потенційних об`єктів по якому може бути завдано ракетного чи іншого вогневого ураження з боку держави-агресора, у зв`язку із чим працівники органу повинні діяти відповідно до Алгоритму дій особового складу.

Крім того, як вказує у своїй заяві позивач, обсяг матеріалів з яким працював представник та який необхідно було дослідити є досить значним та потребував достатнього часу.

До того ж, за доводами позивача, на ГУ НП в Одеській області законом покладено завдання щодо забезпечення публічної безпеки і порядку, охорони прав і свобод людини, а також інтересів суспільства і держави, протидії злочинності та надання поліцейських послуг у відповідних сферах. Працівники поліції залучаються до виконання прямих службових функцій, пов`язаних із забезпеченням публічного порядку, реагуванням на події, тощо. Відповідно, опрацювання спірного висновку та підготовки позовної заяви не могло відбуватись у відриві від реального службового навантаження органу поліції та режиму його роботи в умовах триваючої воєнної загрози.

Окремо, у своїх доводах позивач вказує, що Головне управління є учасником багатьох проваджень, що потребує його участі в судових засіданнях, підготовці правових позицій, тощо.

Оцінюючи такі доводи суд зазначає, що у розумінні вимог п.9 ч.3 ст.2, ч.2 ст.44, ч.1 ст.45 КАС України учасники судового процесу зобов`язані забезпечити належне та своєчасне виконання процесуальних обов`язків, у тому числі і стосовно дотримання строку звернення до суду та стосовно належності оформлення позову.

Встановлення строків звернення до суду з відповідними позовними заявами законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених Кодексом адміністративного судочинства України певних процесуальних дій. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.

Обмеження строку звернення до суду шляхом встановлення відповідних процесуальних строків, не впливає на зміст та обсяг конституційного права на судовий захист і доступ до правосуддя (Рішення Конституційного Суду України від 13 грудня 2011 року № 17-рп/2011). Такі обмеження направленні на досягнення юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулюють учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків та поважати права та інтереси інших учасників правовідносин.

Європейський суд з прав людини у своїй практиці неодноразово наголошував, що право на доступ до суду, закріплене у статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року, не є абсолютним: воно може підлягати дозволеним за змістом обмеженням. Такі обмеження не можуть зашкоджувати самій суті права доступу до суду, мають переслідувати легітимну мету, а також має бути обґрунтована пропорційність між застосованими засобами та поставленою метою (пункт 33 рішення від 21 грудня 2010 року у справі "Перетяка та Шереметьєв проти України").

Отже, право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків для звернення до суду. Це, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними.

Згідно ч. 1 ст. 121 КАС України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Отже, поновленню підлягають лише порушені з поважних причин процесуальні строки, встановлені законом.

Поважними причинами, в свою чергу, визнаються лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені відповідними та належними доказами.

З огляду на викладене, дослідивши доводи позивача, наведені ним у заяві про поновлення пропущеного строку для звернення до суду, суд вважає їх такими, що не є поважними, адже жодні твердження не обґрунтовують тривалого, з огляду на встановлений спеціальним законом строк для оскарження висновку 10 робочих днів, пропуску позивачем даного позову.

Посилання позивача на запровадження воєнного стану, з урахуванням зазначених ним доводів про роботу органу ГУ НП в Одеській області в умовах воєнного стану, суд також вважає неґрунтовними, позаяк такі не свідчать про те, що упродовж спливу строку на своєчасне оскарження спірного висновку позивач повністю був позбавлений можливості подати цей позов до суду, через такі обставини, адже до заяви не надано доказів на підтвердження того, що орган ГУ НП в Одеській області через обставини, пов`язані зокрема з запровадженням воєнного стану в Україні не працював з 02.03.2025.

Крім того, не обґрунтовують поважності причин пропуску строку на подання цього позову і посилання позивача на те, що він є учасником багатьох судових проваджень, адже доказів відсутності чи обмеженої (недостатньої) кількості осіб, які безпосередньо здійснюють представництво органу в суді позивач не надає про такі обставину в клопотанні не вказує.

Також на думку суду є безпідставними і посилання позивача на характер діяльності органу, тощо, оскільки безпосередньо представництвом органу займається юридичний відділ, а не працівники, залучені до виконання правоохоронних функцій. Доказів того, що представництво органу у даній справі здійснюється особою, яка залучена до виконання безперервних правоохоронних функцій в умовах воєнного стану, до забезпечення публічного порядку та інших невідкладних завдань не надано.

Враховуючи викладене суд вважає підстави, вказані позивачем у заяві про поновлення строку на подання цього позову, поданій разом з позовною заявою, - неповажними, а висновок свій, зроблений в ухвалі про відкриття провадження у справі до те, що даний позов подано також у межах встановлених строків передчасним.

Наслідки пропущення строків звернення до адміністративного суду передбачені статтею 123 КАС України.

Відповідно до ч. 3, 4 ст. 123 КАС України, якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Якщо після відкриття провадження у справі суд дійде висновку, що викладений в ухвалі про відкриття провадження у справі висновок суду про визнання поважними причин пропуску строку звернення до адміністративного суду був передчасним, і суд не знайде інших підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Системний аналіз положень статті 123 КАС України дає підстави для висновку, що звернення до адміністративного суду з позовом після закінчення строків, установлених законом, не має безумовним наслідком повернення позовної заяви або залишення позову без розгляду.

Так, статтею 123 КАС України передбачено, що передумовою настання відповідних наслідків для позивача є надання можливості останньому скористатись можливістю подати заяву про поновлення пропущеного строку в разі її неподання, або ж вказати інші причини поважності пропущеного строку, аніж ті, які були зазначені в первинній заяві про поновлення строку та визнані судом неповажними.

Отже, вказані правила процесуального закону щодо надання можливості позивачу подати заяву про поновлення пропущеного строку або вказати інші причини поважності пропущеного строку, слід застосовувати як на стадії відкриття провадження у справі, так і на стадії розгляду справи після відкриття провадження у справі (ч. 3 ст. 123 КАС України).

До відкриття провадження у справі реалізація відповідних процесуальних гарантій відбувається шляхом залишення позовної заяви, поданої за межами строків звернення до суду, без руху з пропозицією подати заяву про його поновлення або вказати інші, ніж ті, що зазначені в позовній заяві, підстави для поновлення строку.

Подібним чином законодавець урегулював і механізм залишення позовної заяви без розгляду з підстав пропуску строку звернення до суду, факт якого встановлено після відкриття провадження у справі, закріпивши у ч. 3 ст. 123 КАС України, що позов залишається без розгляду, якщо позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними.

Враховуючи усе викладене вище, суд вважає за необхідне залишити позов без руху відповідно до ч. 1 ст. 123 КАС України та встановити позивачу строк для усунення недоліків, шляхом подання до суду заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду в якій вказати інші підстави для поновлення пропущеного строку звернення до суду із даним позовом.

На підставі викладеного, керуючись ст.121-123, 160, 161, 169, 171, 248, 256 КАС України, суд

УХВАЛИВ:

Позовну заяву Головного управління Національної поліції в Одеській області залишити без руху.

Надати позивачу 5-денний строк з дня отримання копії ухвали для усунення недоліків позовної заяви шляхом подання до суду заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду, в якій вказати інші підстави для поновлення пропущеного строку звернення до суду із даним позовом.

У разі невиконання вимог цієї ухвали у встановлений строк, позовна заява буде повернута позивачу.

Копію ухвали надіслати особі, яка подала позовну заяву.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя Марина ХЛІМОНЕНКОВА