Справа № 320/9137/26
Суддя: Кочанова П.В.
Дата ухвалення: 2026-04-29 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про повернення позовної заяви

29 квітня 2026 року м. Київ № 320/9137/26

Суддя Київського окружного адміністративного суду Кочанова П.В., розглянувши матеріали адміністративного позову Товариства з обмеженою відповідальністю «ПІВДЕНЬ ЕНЕРГО ЗБУТ» до Південного міжрегіонального управління Державної податкової служби по роботі з великими платниками податків про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач, Товариство з обмеженою відповідальністю «ПІВДЕНЬ ЕНЕРГО ЗБУТ» звернулось до Київського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Південного міжрегіонального управління Державної податкової служби по роботі з великими платниками податків, в якому просить суд:

- визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Південного міжрегіонального управління Державної податкової служби по роботі з великими платниками податків №1 від 11.12.2025 р. за формою «Р» з Додатком до ПНР форми «Р».

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 11 березня 2026 року, адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю «ПІВДЕНЬ ЕНЕРГО ЗБУТ» залишено без руху та встановлено позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви, шляхом подання до суду оригіналу документу про сплату судового збору у розмірі 26 624 (двадцять шість тисяч шістсот двадцять чотири гривні) 00 копійок.

Представником позивача на виконання ухвали Київського окружного адміністративного суду від 11 березня 2026 року, подано до суду клопотання про відстрочення та/або розстрочення сплати судового збору, що відкрито провадження у справі про банкрутство ТОВ «ПІВДЕНЬ ЕНЕРГО ЗБУТ» (Господарський суд міста Києва, справа №910/1975/25), зазначає, про значний розмір заборгованості перед кредиторами (розмір визнаних вимог кредиторів у справі про банкрутство становить більше 940 448 739,13 млн.грн.) та скрутний майновий стан підприємства та відсутність вільних обігових коштів, і зв`язку з чим позивач позбавлений можливості сплатити судовий збір. Посилається на п. 4 ч. 1 ст. 8. Закону України «Про судовий збір» як підставу для відстрочення сплати судового збору. На підтвердження скрутного майнового стану позивачем долучено до заяви копію ухвали про відкриття провадження у справі про банкрутство № 910/1975/25 від 11.08.2025.

Разом з тим, судом встановлено, що згідно інформації, наявної в Діловодстві спеціалізованого суду, у провадженні Київського окружного адміністративного суду перебуває адміністративна справа №320/9138/26 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «ПІВДЕНЬ ЕНЕРГО ЗБУТ» до Південного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків , в якому просить суд визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Південного міжрегіонального управління Державної податкової служби по роботі з великими платниками податків (ідентифікаційний код юридичної особи: 44104032, місцезнаходження: 65015, м. Одеса, проспект Шевченка 15/1) № 1 від 11.12.2025 р. за формою «Р» з Додатком до ППР форми «Р».

Ухвалою суду від 16 березня 2026 року у справі №320/9138/26 позов залишено без руху та позивачу надано строк для усунення виявленого недоліку шляхом надання доказу сплати судового збору за подання цього позову у розмірі 26 624 грн 00 коп.

На виконання вказаної ухвали суду позивачем подано клопотання, у якому просить відстрочити сплату судового збору за подання позову Товариство з обмеженою відповідальністю «ПІВДЕНЬ ЕНЕРГО ЗБУТ» з позовом до Південного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення № 1 від 11.12.2025 р. за формою «Р» з Додатком до ППР форми «Р».

В обґрунтування заявленого клопотання вказує, що відкрито провадження у справі про банкрутство ТОВ «ПІВДЕНЬ ЕНЕРГО ЗБУТ» (Господарський суд міста Києва, справа №910/1975/25), зазначає, про значний розмір заборгованості перед кредиторами (розмір визнаних вимог кредиторів у справі про банкрутство становить більше 940 448 739,13 млн.грн.) та скрутний майновий стан підприємства та відсутність вільних обігових коштів, і зв`язку з чим позивач позбавлений можливості сплатити судовий збір. Посилається на п. 4 ч. 1 ст. 8. Закону України «Про судовий збір» як підставу для відстрочення сплати судового збору. На підтвердження скрутного майнового стану позивачем долучено до заяви копію ухвали про відкриття провадження у справі про банкрутство № 910/1975/25 від 11.08.2025.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 20 квітня 2026 року у справі №320/9138/25 задоволенні клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю «ПІВДЕНЬ ЕНЕРГО ЗБУТ» про відстрочення сплати судового збору відмовлено, продовжено Товариству з обмеженою відповідальністю «ПІВДЕНЬ ЕНЕРГО ЗБУТ» строк для усунення недоліків позовної заяви у справі №320/9138/26 на 5 днів з моменту отримання копії цієї ухвали суду.

Отже, судом встановлено, що позивачем до Київського окружного адміністративного суду було подано ідентичний позов, адресований до того ж самого відповідача, з тим самим предметом та з однакових підстав.

З наведеного вбачаються ознаки здійснення позивачем маніпуляції автоматизованим розподілом справ між суддями шляхом поступового подання ідентичних позовних заяв та їх подальшого відкликання з метою обрання конкретного судді для розгляду цієї справи, що, у свою чергу, є ознакою зловживання процесуальними правами.

Так, частиною першою статті 45 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.

Відповідно до частини другої цієї статті з урахуванням конкретних обставин справи суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню адміністративного судочинства, зокрема: подання декількох позовів до одного й того самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав, або подання декількох позовів з аналогічним предметом і з аналогічних підстав, або вчинення інших дій, метою яких є маніпуляція автоматизованим розподілом справ між суддями.

Касаційний адміністративний суд у складі Верховного Суду у своїй постанові від 13.03.2019 у справі № 814/218/14 виснував, що під зловживанням процесуальними правами слід розуміти форму умисних, несумлінних дій учасників процесу, що знаходить своє вираження, зокрема, у вчиненні дій, неспівмірних з наслідками, до яких вони можуть призвести; використанні наданих прав всупереч їхньому призначенню з метою обмеження можливості реалізації чи обмеження прав інших учасників провадження; перешкоджанні діяльності суду з правильного та своєчасного розгляду і вирішення справ; необґрунтованому перевантаженні роботи суду.

Частинами третьою та четвертою статті 45 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

Суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання учасником судового процесу його процесуальними правами, суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом.

Відповідно до частини другої статті 8 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» суддя розглядає справи, одержані згідно з порядком розподілу судових справ, установленим відповідно до закону. На розподіл судових справ між суддями не може впливати бажання судді чи будь-яких інших осіб.

З урахуванням викладеного, приймаючи до уваги наявність ознак зловживання позивачем наданими йому процесуальними правами, суд вважає за необхідне позовну заяву повернути позивачеві з усіма доданими до неї документами.

Правові висновки із вказаного питання були викладені Великою Палатою Верховного Суду, зокрема, у постанові від 07.04.2021 у справі № 9901/23/21, відповідно до яких саме з метою виконання завдання адміністративного судочинства сторона у справі має користуватися процесуальними правами, сприяючи тим самим суду у здійсненні правосуддя. Якщо особа здійснює певну процесуальну дію не із цією метою, а для досягнення інших цілей, така особа виходить за межі дійсного змісту відповідного процесуального права, тобто зловживає ним. Правова система має бути спроможною ефективно захистити себе від цих дій. І саме на такий захист спрямовані заходи, які суд застосовує через зловживання учасником судового процесу процесуальними правами. Відповідні заходи передбачені у частинах третій і четвертій статті 45, частині восьмій статті 139, частині першій статті 144, пункті 5 частини першої статті 145, статті з149 Кодексу адміністративного судочинства України.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 10.10.2024 у справі №580/4217/24.

Керуючись статтями 169, 243, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

УХВАЛИВ:

Повернути позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «ПІВДЕНЬ ЕНЕРГО ЗБУТ» до Південного міжрегіонального управління Державної податкової служби по роботі з великими платниками податків про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення.

Копію ухвали надіслати позивачу разом із позовною заявою та доданими до неї матеріалами.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та може бути оскаржена до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня проголошення (підписання) ухвали.

Суддя Кочанова П.В.