Справа № 160/2351/26
Суддя: Озерянська Світлана Іванівна
Дата ухвалення: 2026-04-22 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
22 квітня 2026 рокуСправа №160/2351/26
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Озерянської С.І., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження в письмовому провадженні у місті Дніпрі адміністративну справу №160/2351/26 за позовом Державного професійно - технічного навчального закладу «Дніпровський регіональний центр професійно - технічної освіти» до Східного офісу Держаудитслужби, третя особа: Товариство з обмеженою відповідальністю "Сі-Ен-Сі Машинс" про визнання протиправним та скасування висновку, -
03.02.2026 року Державний професійно - технічний навчальний заклад «Дніпровський регіональний центр професійно - технічної освіти» звернувся до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Східного офісу Держаудитслужби, третя особа: Товариство з обмеженою відповідальністю "Сі-Ен-Сі Машинс", в якій просить визнати протиправним та скасувати висновок Східного офісу Держаудитслужби про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2025-12-12-021318-а від 23.01.2026 року.
Позовні вимоги обґрунтовані тим, що зазначені у висновку про результати моніторингу закупівлі UA-2025-12-12-021318-а від 23.01.2026 року порушення є безпідставними, необґрунтованими та суперечать положенням законодавства України у сфері закупівель, оскільки вимога усунути порушення шляхом припинення зобов`язань за договором, укладеним з переможцем публічної закупівлі, який виконується сторонами, призведе до безпідставного порушення майнових прав суб`єктів, а тому висновок Держаудитслужби є протиправним та підлягає скасуванню.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 06.02.2026 року відкрито провадження в адміністративній справі та призначено її розгляд за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.
02.03.2026 року Східним офісом Держаудитслужби подано відзив на позовну заяву, в якому він просить в задоволенні позову відмовити, зазначивши, що за результатами моніторингу закупівлі, унікальний номер якої UA-2025- 12-12-021318-а, предмет закупівлі «Плазмовий верстат з ЧПК з комплектацією, 550800 UAH, 42632000-5, ДК021, 1, штука Верстат фрезерно-гравірувальний з ЧПК з комплектацією, 550800 UAH, 42632000-5, ДК021, 1, штука», було складено висновок про результати моніторингу закупівлі, який у відповідності до вимог ч.6 ст.8 Закону №922 оприлюднено в електронній системі закупівель, за результатами якого встановлено порушення до вимог статтею 7 Рамкової угоди, пункту 43 та підпункту 2 пункту 44 Особливостей. Стверджує, що висновок Офісу за результатами моніторингу, є обґрунтованими, прийнятими у межах повноважень та у спосіб, визначений законом, тоді як доводи позивача не спростовують встановленого факту порушення та не свідчать про неправомірність дій відповідача.
Третя особа правом на подання письмових пояснень не скористалась.
Дослідивши письмові докази наявні у матеріалах справи, заслухавши пояснення сторін, суд встановив та зазначає наступне.
Судом встановлено та матеріалами справи підтверджено, що 12.12.2025 року Державний професійно - технічний навчальний заклад «Дніпровський регіональний центр професійно - технічної освіти» оприлюднив оголошення про проведення відкритих торгів в електронній системі закупівель PROZORRO №UA-2025-12-12-021318-а з предметом закупівлі «Металообробні верстати з ЧПК, класифікація за кодом ДК 021:2015: 42632000-1» та тендерну документацію з додатками, затверджену рішенням уповноваженої особи.
Переможцем торгів визначено Товариство з обмеженою відповідальністю "Сі-Ен-Сі Машинс", з яким в подальшому укладено договір поставки товару від 27.12.2025 року №166.
30.12.2025 року відповідачем розпочато моніторинг закупівлі, дата закінчення моніторингу: 20.01.2026 року.
Моніторингом встановлено, що тендерна пропозиція учасника закупівлі ТОВ «СІ-ЕН-СІ МАШИНС» не містить інформації щодо найменування підрядника та субпідрядника, якщо реципієнт коштів є публічним замовником згідно з правом Союзу або національним правом у сфері публічних закупівель, а також щодо імен, прізвищ та дат народження бенефіціарних власників реципієнта коштів, що не відповідає вимозі пункту 10 розділу 3 «Інструкція з підготовки тендерної пропозиції» тендерної документації.
23.01.2026 року відповідачем складено висновок про результати моніторингу закупівлі № UA-2025-12-12-021318-a.
За результатами аналізу питання: відповідності умов тендерної документації та договору про закупівлю умовам Рамкової угоди виявлено не встановлення замовником вимог передбачених статтею 7 Рамкової угоди. За результатом аналізу питання: розгляду тендерної пропозиції ТОВ «СІ-ЕН-СІ МАШИНС» встановлено порушення вимог пункту 43 та підпункту 2 пункту 44 Особливостей. За результатом аналізу питань: визначення предмета закупівлі, відображення закупівлі у річному плані, оприлюднення інформації про закупівлю, відповідності вимог тендерної документації вимогам Закону № 922-VIII та далі Особливостей, надання пояснень (інформації, документів) у випадках, передбачених Законом № 922-VIII порушень не встановлено.
З огляду на встановлене порушення законодавства у сфері закупівель, керуючись статтями 5 та 10 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» від 26.01.1993 № 2939-XII, статтею 8 Закону України «Про публічні закупівлі» від 25.12.2015 № 922-VIII Східний офіс Держаудитслужби зобов`язує здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень шляхом припинення зобов`язань за договором від 27 грудня 2025 року №166 та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів.
Не погоджуючись з висновком про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2025-12-12-021318-a, позивач звернувся до суду з даним адміністративним позовом.
Вирішуючи спір по суті заявлених позовних вимог, суд виходить з наступного.
Правові та організаційні засади здійснення фінансового контролю в Україні визначені Законом України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні».
Згідно зі ст. 1 Закону України від 26.01.1993 № 2939-XII «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» (далі - Закон № 2939-XII) здійснення державного фінансового контролю забезпечує центральний орган виконавчої влади, уповноважений Президентом України на реалізацію державної політики у сфері державного фінансового контролю.
Відповідно до ч. 2 ст. 2 Закону № 2939-XII державний фінансовий контроль забезпечується органом державного фінансового контролю через проведення державного фінансового аудиту, перевірки державних закупівель та інспектування.
Відповідно до статті 5 Закону №2939-XII, контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України «Про публічні закупівлі», проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування.
Порядок та підстави проведення органом державного фінансового контролю перевірок закупівель встановлюється Кабінетом Міністрів України.
Перевірка закупівель у замовників проводиться за місцезнаходженням юридичної особи, що перевіряється, чи за місцем розташування об`єкта права власності, щодо якого проводиться перевірка, і полягає у документальному та фактичному аналізі дотримання замовником законодавства про закупівлі. Результати перевірки закупівель викладаються в акті перевірки закупівель.
Моніторинг закупівлі здійснюється за місцезнаходженням органу державного фінансового контролю.
Правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави та територіальної громади регулює Закон України «Про публічні закупівлі» від 25.12.2015 року №922-VIII, метою якого є забезпечення ефективного та прозорого здійснення закупівель, створення конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, запобігання проявам корупції у цій сфері, розвиток добросовісної конкуренції.
Статтею 1 Закону України «Про публічні закупівлі» визначено поняття, які застосовуються для цілей зазначеного закону, зокрема: моніторинг процедури закупівлі - це аналіз дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель під час проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та протягом його дії з метою запобігання порушенням законодавства у сфері публічних закупівель; тендерна документація - документація щодо умов проведення тендеру, що розробляється та затверджується замовником і оприлюднюється для вільного доступу в електронній системі закупівель; тендерна пропозиція - пропозиція щодо предмета закупівлі або його частини (лота), яку учасник процедури закупівлі подає замовнику відповідно до вимог тендерної документації.
Так, відповідно до частини 1 статті 7 Закону України "Про публічні закупівлі" уповноважений орган здійснює регулювання та реалізує державну політику у сфері закупівель у межах повноважень, визначених цим Законом.
За приписами статті 8 зазначеного Закону України "Про публічні закупівлі" передбачено, що моніторинг процедури закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його міжрегіональні територіальні органи (далі - органи державного фінансового контролю).
Моніторинг процедури закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та його дії.
Моніторинг процедури закупівлі не проводиться на відповідність тендерної документації вимогам частини четвертої статті 22 цього Закону.
Моніторинг процедур закупівель здійснюється також щодо процедур закупівель, особливості яких передбачені у законах, що визначені у частинах восьмій та дев`ятій статті 3 цього Закону.
Відповідно до статті 7 цього Закону України "Про публічні закупівлі" рішення про початок моніторингу процедури закупівлі приймає керівник органу державного фінансового контролю або його заступник (або уповноважена керівником особа) за наявності однієї або декількох із таких підстав: Рішення про початок моніторингу процедури закупівлі приймає керівник органу державного фінансового контролю або його заступник (або уповноважена керівником особа) за наявності однієї або декількох із таких підстав: 1) дані автоматичних індикаторів ризиків; 2) інформація, отримана від органів державної влади, народних депутатів України, органів місцевого самоврядування, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель; 3) повідомлення в засобах масової інформації, що містять відомості про наявність ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель; 4) виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель; 5) інформація, отримана від громадських об`єднань, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявлених за результатами громадського контролю у сфері публічних закупівель.
Для аналізу даних, що свідчать про ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, може використовуватися: інформація, оприлюднена в електронній системі закупівель; інформація, що міститься в єдиних державних реєстрах; інформація в базах даних, відкритих для доступу центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.
Повідомлення про прийняття рішення про початок моніторингу процедури закупівлі орган державного фінансового контролю оприлюднює в електронній системі закупівель протягом двох робочих днів з дня прийняття такого рішення із зазначенням унікального номера оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєного електронною системою закупівель, та/або унікального номера повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі, а також опису підстав для здійснення моніторингу процедури закупівлі.
Повідомлення про початок моніторингу процедури закупівлі не зупиняє проведення процедур закупівель, визначених цим Законом.
За результатами моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу процедури закупівлі (далі - висновок), що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.
У висновку обов`язково зазначаються: 1) найменування, місцезнаходження та ідентифікаційний код замовника в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, щодо якого здійснювався моніторинг процедури закупівлі; 2) назва предмета закупівлі із зазначенням коду за Єдиним закупівельним словником (у разі поділу на лоти такі відомості повинні зазначатися щодо кожного лота) та назви відповідних класифікаторів предмета закупівлі і частин предмета закупівлі (лотів) (за наявності) та його очікувана вартість; 3) унікальний номер оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєний електронною системою закупівель, та/або унікальний номер повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі; 4) опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого за результатами моніторингу процедури закупівлі; 5) зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.
В силу положень частини 8 статті 12 Закону України "Про публічні закупівлі" подання інформації під час проведення процедури закупівлі/спрощеної закупівлі здійснюється в електронному вигляді через електронну систему закупівель. Замовникам забороняється вимагати від учасників подання у паперовому вигляді інформації, поданої ними під час проведення процедури закупівлі/спрощеної закупівлі.
Частиною 1 статті 41 Закону України "Про публічні закупівлі" передбачено, що договір про закупівлю укладається відповідно до норм Цивільного та Господарського кодексів України з урахуванням особливостей, визначених цим Законом.
Невід`ємними додатками до договору про закупівлю послуг з поточного ремонту, робіт з нового будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту об`єкта будівництва є документи, що містять інформацію про ціни на матеріальні ресурси.
Невід`ємними додатками до договору про закупівлю послуг з поточного ремонту з розробленням проектної документації, робіт з будівництва об`єктів з розробленням проектної документації є документи, що містять інформацію про ціни на матеріальні ресурси, що долучаються після складання договірної ціни, уточненої (узгодженої) відповідно до затвердженої проектної документації (затвердження проектної документації є обов`язковим, якщо це передбачено законодавством).
У документах, що містять інформацію про ціни на матеріальні ресурси, обов`язково має зазначатися така інформація: найменування матеріального ресурсу (з характеристиками), одиниця його виміру, кількість, відпускна ціна, а також вартість транспортування та заготівельно-складські витрати, а також країна походження товару щодо кожної номенклатурної позиції. Такі документи можуть містити іншу інформацію.
За змістом частини 2 статті 41 Закону України "Про публічні закупівлі" переможець процедури закупівлі/спрощеної закупівлі під час укладення договору про закупівлю повинен надати: 1) відповідну інформацію про право підписання договору про закупівлю; 2) копію ліцензії або документа дозвільного характеру (у разі їх наявності) на провадження певного виду господарської діяльності, якщо отримання дозволу або ліцензії на провадження такого виду діяльності передбачено законом та у разі якщо про це було зазначено у тендерній документації/оголошенні про проведення спрощеної закупівлі чи вимагалося замовником під час переговорів у разі застосування переговорної процедури закупівлі.
Указом Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 "Про введення воєнного стану в Україні" в Україні введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб, який затверджений Законом України "Про затвердження Указу Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24.02.2022 № 2102-IX. У подальшому воєнний стан неодноразово продовжувався, тривав на момент виникнення спірних правовідносин та триває на теперішній час.
Постановою Кабінету Міністрів України від 12.10.2022 №1178 «Про затвердження особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників передбачених Законом України «Про публічні закупівлі», на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування» відповідно до пункту 3-7 розділу X Прикінцеві та перехідні положення Закону України «Про публічні закупівлі» затверджено особливості здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України «Про публічні закупівлі», на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування (далі Особливості).
Згідно пункту 1 Особливостей ці особливості встановлюють порядок та умови здійснення публічних закупівель (далі - закупівлі) товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України «Про публічні закупівлі», із забезпеченням захищеності таких замовників від воєнних загроз на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування.
Замовники, що зобов`язані здійснювати публічні закупівлі товарів, робіт і послуг відповідно до Закону, проводять закупівлі з урахуванням цих особливостей та з дотриманням принципів здійснення публічних закупівель, визначених Законом (абзац 1 пункту 1 Особливостей).
Пунктом 17 Особливостей визначено, що договір про закупівлю за результатами проведеної закупівлі згідно з пунктами 10 і 13 цих особливостей укладається відповідно до Цивільного і Господарського кодексів України з урахуванням положень статті 41 Закону, крім частин другої - п`ятої, сьомої - дев`ятої статті 41 Закону, та цих особливостей.
Переможець процедури закупівлі під час укладення договору про закупівлю повинен надати відповідну інформацію про право підписання договору про закупівлю.
Забороняється укладення договорів про закупівлю, що передбачають оплату замовником товарів, робіт і послуг до/без проведення відкритих торгів/використання електронного каталогу, крім випадків, передбачених цими особливостями.
21.05.2024 у місті Києві (Україна) та 22.05.2024 у місті Брюссель (Бельгія) підписано Рамкову угоду між Україною та Європейським Союзом щодо спеціальних механізмів реалізації фінансування ЄС для України згідно з інструментом Ukraine Facility, ратифіковану Законом України «Про ратифікацію Рамкової угоди між Україною та Європейським Союзом щодо спеціальних механізмів реалізації фінансування Союзу для України згідно з інструментом Ukraine Facility» від 06.06.2024 № 3786-IX (далі Рамкова угода).
Звертаючись до суду, позивач окрім іншого звертав увагу суду на те, що у висновку аудитор повинен вказати чітке посилання на нормативно-правовий акт, який порушив замовник, в той час як Рамкова угода не є нормативно-правовим актом, а є правочином.
Слід звернути увагу на те, що на законодавчому рівні порядок укладення і реалізації зазначених угод визначається, зокрема, Законом України «Про міжнародні договори України». В свою чергу, за вимог національного законодавства Рамкова угода є міжнародним договором між Україною та ЄС та не являється нормативно-правовим актом України. Разом з тим, вказана угода як зазначено вище ратифікована Законом № 3786-IX. Вказаний Закон України № 3786-IX - це акт ратифікації міжнародної угоди, який юридично вводить угоду в дію для України, а відтак Рамкова угода є застосовна для невизначеного кола осіб. Після ратифікації, відповідно до ст. 9 Конституції України та Закону України «Про міжнародні договори України» вказаної угода є частиною національного законодавства України. Відтак, суд відхиляє аргументи позивача в частині того, що аудитор в спірних правовідносинах не міг керуватись/посилатись, тощо на вимоги Рамкової угоди.
Згідно статті 2 Рамкової угоди ця Угода встановлює принципи фінансової співпраці між Європейським Союзом та Україною згідно з Регламентом щодо Ukraine Facility, за винятком перехідного фінансування. У ній визначаються спеціальні механізми: - управління, контролю, нагляду, моніторингу, оцінювання, звітування та аудиту коштів згідно з інструментом Ukraine Facility; а також - запобігання, виявлення, усунення та повідомлення про незаконні дії, шахрайство, корупцію та іншу незаконну діяльність, що впливає на фінансові інтереси Союзу, включаючи конфлікти інтересів, а також для забезпечення ефективного розслідування та притягнення до відповідальності компетентними органами ЄС та/або національними органами.
Ця Угода доповнюється угодами про фінансування (Угода про фінансування) та кредитною угодою (Кредитна угода), які визначають спеціальні положення щодо управління та реалізації фінансування згідно з інструментом Ukraine Facility.
Фінансування у формі безповоротної підтримки надається Україні тільки після набрання чинності цієї Угоди та відповідної Угоди про фінансування. Фінансування у формі кредитів надається Україні тільки після набрання чинності цієї Угоди та відповідної Кредитної угоди.
Закупівлі згідно з Компонентом I Ukraine Facility повинні здійснюватися відповідно до законодавства України тією мірою, якою вони відповідають вимогам, визначеним у цій Рамковій угоді.
Статтею 7 Рамкової угоди врегульовано питання внутрішньої системи управління та контролю України, а також зобов`язання щодо протидії неналежному управлінню коштами.
Згідно частини 1 статті 7 Рамкової угоди згідно зі Статтею 35 Регламенту щодо Ukraine Facility та додатком C, для цілей Компонента I Україна повинна створити ефективну та дієву систему управління та контролю з використанням міжнародно визнаних принципів внутрішнього контролю-6, і забезпечити оперативне повернення помилково виплачених або неправильно використаних сум. Така система управління та контролю передусім повинна ґрунтуватися на двох елементах:
(i) заходи контролю для надання обґрунтованих гарантій законності та відповідності базисних операцій, та
(ii) заходи контролю для забезпечення належного захисту фінансових інтересів Союзу у спосіб, передбачений у пункті 3 цієї Статті і додатку C.
Україна може покладатися на національні системи управління бюджетом.
Комісія або її представники повинні спочатку провести аудит системи управління та контролю України згідно з міжнародно визнаними стандартами. Звіт про результати аудиту повинен містити рекомендації Україні щодо вдосконалення її системи управління та контролю і може бути переданий OLAF, ECA та Аудиторській раді, які здійснюватимуть моніторинг виконання рекомендацій Україні щодо вдосконалення її системи управління та контролю (частина 2 статті 7 Рамкової угоди).
Відповідно до частини 3 статті 7 Рамкової угоди комісія повинна мати достатню впевненість у тому, що система управління та контролю в Україні відповідає ключовим вимогам, викладеним у додатку C. Комісія може вимагати додаткову інформацію, а також мати право в будь-який час проводити верифікації, аудити або виїзні перевірки системи управління та контролю України згідно з міжнародно визнаними стандартами. У разі необхідності, Комісія може залучати незалежних зовнішніх експертів або зовнішні аудиторські фірми. Відповідний звіт може бути наданий Аудиторській раді повністю або частково та може містити рекомендації для України щодо вдосконалення її системи управління та контролю, а також надавати висновок щодо законності та відповідності базисних операцій і визначати фінансовий вплив будь-якого можливого неналежного управління коштами.
Україна повинна надати Комісії повний опис наявної системи управління та контролю до подання першого запиту на виплати. Україна повинна забезпечити Комісії або її представникам доступ до всіх установ і документів, необхідних для проведення аудиту, верифікації та виїзних перевірок (частина 4 статті 7 Рамкової угоди).
Підпунктами «іі» та «ііі» пункту «j» частини 5 статті 7 Рамкової угоди передбачено, що у рамках цього зобов`язання Україна повинна збирати та забезпечувати прямий доступ для Комісії, OLAF, Аудиторської ради, ECA та EPPO, які діють у межах їхніх відповідних повноважень, до таких стандартизованих категорій даних у єдиній електронній базі даних, що постійно - принаймні кожні три місяці - оновлюється, у машинозчитуваному форматі на вебсторінці в порядку за загальною сумою отриманих коштів, у відповідності з принципами ЄС щодо захисту даних і відповідних правил щодо захисту даних згідно зі Статтями 15 та 16 цієї Угоди:
найменування підрядника та субпідрядника, якщо реципієнт коштів є публічним замовником згідно з правом Союзу або національним правом у сфері публічних закупівель;
імена, прізвища та дати народження бенефіціарних власників реципієнта коштів, підрядника або субпідрядника, як визначено у Статті 3(6) Директиви Європейського Парламенту і Ради (ЄС) 2015/849 від 20 травня 2015 року.
Згідно статті 15 Рамкової угоди Україна повинна забезпечити високий рівень захисту будь-яких персональних даних, які вона опрацьовує згідно із цією Угодою. Персональні дані підлягають опрацюванню тільки в обсязі, необхідному для реалізації інструменту Ukraine Facility.
Зокрема, Україна повинна вжити належних технічних і організаційних заходів безпеки з урахуванням ризиків, які притаманні будь-яким таким операціям і характеру інформації про відповідних фізичних осіб, щоб: - запобігти отриманню будь-якою неуповноваженою особою доступу до комп`ютерних систем, які здійснюють такі операції, особливо несанкціонованому перегляду, копіюванню, зміненню або видаленню носіїв інформації, несанкціонованому вводу даних, а також будь-якому несанкціонованому розкриттю, зміненню або видаленню збереженої інформації; - забезпечити, щоб авторизовані користувачі IT-системи, що здійснюють такі операції, могли отримати доступ тільки до інформації, на яку поширюються їхні права доступу; - розробити організаційну структуру таким чином, щоб вона відповідала зазначеним нижче вимогам.
Статтею 16 Рамкової угоди визначено, що Україна повинна забезпечити, шляхом включення таких зобов`язань до договорів з відповідними особами та суб`єктами, щоб реципієнти фінансування Союзу під час виконання заходів Плану, визнавали походження та забезпечували публічність. Це включає, у разі потреби, зазначення емблеми Союзу та здійснення відповідної заяви про фінансування, що містить слова «фінансується Європейським Союзом - Ukraine Facility» або «співфінансується Європейським Союзом - Ukraine Facility», зокрема, у ході просування заходів та їх результатів, шляхом надання послідовної, дієвої та пропорційної цільової інформації для різних типів аудиторії, у тому числі для медіа та громадськості.
Такі заходи із забезпечення публічності, комунікацій, оприлюднення та поширення інформації повинні здійснюватися в доступному форматі та відповідати Вимогам щодо комунікації та забезпечення публічності зовнішніх дій ЄС, викладених і опублікованих Європейською Комісією, у редакції, чинній на момент виконання заходів.
У відповідності до положень частини 3 статті 1 Рамкової угоди «реципієнт» означає будь-яку особу або суб`єкта, що отримує фінансування від України, у тому числі від органів і суб`єктів, підконтрольних Україні, для реалізації якісних і кількісних заходів, визначених у Плані, включно з підрядниками та субпідрядниками.
«Підрядник» означає фізичну або юридичну особу, яка укладає договір про надання послуг, виконання робіт та/або купівлю-продаж товарів (частина 7 статті 1 Рамкової угоди).
Згідно обставин цієї справи, між сторонами виник спір щодо правомірності висновку Східного офісу Держаудитслужби про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2025-12-12-021318-а від 23.01.2026 року, в якому йдеться про порушення позивачем, зокрема вимог статті 7 Рамкової угоди в ході проведення відкритих торгів.
12.12.2025 в електронній системі публічних закупівель Рrоzоrrо відповідно до вимог Закону України «Про публічні закупівлі», позивачем оголошено відкриті торги з особливостями №UA-2025-12-12-021318-а на проведення відкритих торгів в електронній системі закупівель PROZORRO №UA-2025-12-12-021318-а з предметом закупівлі «Металообробні верстати з ЧПК, класифікація за кодом ДК 021:2015: 42632000-1».
Переможцем торгів визначено Товариство з обмеженою відповідальністю "Сі-Ен-Сі Машинс", з яким в подальшому укладено договір поставки товару від 27.12.2025 року №166.
23.01.2026 року відповідач прийняв рішення про початок проведення моніторингу процедури закупівлі, за результатами чого склав висновок про результати моніторингу процедури закупівлі №UA-2025-12-12-021318-а, в якому йдеться про порушення позивачем вимог передбачених статтею 7 Рамкової угоди та вимог пункту 43 та підпункту 2 пункту 44 Особливостей, а також зобов`язано позивача усунути виявлені порушення шляхом припинення зобов`язань за договором від 27 грудня 2025 року №166 та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів.
В обґрунтування виявлених порушень статті 7 Рамкової угоди відповідачем у висновку зазначено, що закупівля здійснювалась за кошти співфінансування Ukraine Facility.
Тобто, аудитор встановив, що на закупівлю за номером UA-2025-07-04-004984-a поширюються умови Рамкової угоди.
Водночас, статтею 7 Рамкової угоди встановлені заходи Європейського Союзу щодо внутрішньої системи управління та контролю України, а також зобов`язання щодо протидії неналежному управлінню коштами: - участі у закупівлі учасників та укладання з ними договорів за результатами закупівлі, пропозиція яких не містить інформації про найменування підрядника та субпідрядника (імен, прізвищ та дат народження бенефіціарних власників реципієнта коштів, підрядника або субпідрядника), як визначено у Статті 3(6) Директиви Європейського Парламенту і Ради (ЄС) 2015/849 від 20 травня 2015 року (підпункти ii. та. пункту 5 статті 7 Рамкової Угоди).
Разом з тим, в укладеному Замовником з ТОВ «Сі-Ен-Сі Машинс» договорі поставки від 27.12.2025 року № 166 не включено умови про наявність інформації щодо:
- найменування підрядника та субпідрядника, якщо реципієнт коштів є публічним замовником згідно з правом Союзу або національним правом у сфері публічних закупівель;
- імен, прізвищ та дат народження бенефіціарних власників реципієнта коштів, підрядника або субпідрядника, як визначено у Статті 3(6) Директиви Європейського Парламенту і Ради, чим недотримано вимоги, встановлені статтею 7 Рамкової угоди.
В супереч встановленій Замовником у тендерній документації вимозі про надання інформації на виконання статті 7 Рамкової угоди, тендерна пропозиція учасника закупівлі ТОВ «Сі-Ен-Сі Машинс» не містить інформації щодо імен, прізвищ та дат народження бенефіціарних власників реципієнта коштів, про що зазначено у висновку.
Також моніторингом встановлено, що в укладеному договорі від 27 грудня 2025 року №166 Замовником також не враховані вимоги, встановлені статтею 7 Рамкової угоди, зокрема умови договору не містять вимоги про надання та інформації щодо імен, прізвищ та дат народження бенефіціарних власників реципієнта коштів, підрядника або субпідрядника, як визначено у Статті 3(6) Директиви Європейського Парламенту і Ради, що є порушенням статті 7 Рамкової угоди.
Разом з тим, відсутність у договорі таких положень не може розцінюватися як формальне або несуттєве порушення, оскільки Рамкова угода є міжнародним договором, положення якого відповідно до статті 9 Конституції України є частиною національного законодавства України.
Суд не приймає до уваги доводи позивача про те, що аудитор не міг посилатися на порушення Рамкової угоди у висновку, оскільки у п.4 статті 2 Рамкової угоди передбачено, що закупівлі згідно з Компонентом I Ukraine Facility повинні здійснюватися відповідно до законодавства України тією мірою, якою вони відповідають вимогам, визначеним у цій Рамковій угоді.
Крім, того як вже зазначалося Рамкова угода, була ратифіковано Законом України від 06.06.2024 №3786-IX, а у відповідності до статті 9 Конституції України передбачено, що чинні міжнародні договори, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, є частиною національного законодавства України.
Також, укладення договору без урахування вимог статті 7 Рамкової угоди свідчить про порушення обов`язкових приписів міжнародного та національного законодавства, що обґрунтовано зафіксовано у висновку за результатами моніторингу.
Враховуючи, що фінансування закупівлі здійснюється за рахунок субвенції державного бюджету місцевим бюджетам, вимоги Рамкової угоди щодо прозорості, визнання походження та забезпечення публічності, передбачені статтею 7 поширювалась на спірну закупівлю.
Суд, також не приймає до уваги посилання позивача про те, що Офіс в рамках проведення моніторингу не ставив питання до позивача щодо надання пояснень стосовно порушень ст. 7 Рамкової угоди, оскільки у відповідності до ч.5 ст. 8 Закону № 922, надавати запити щодо надання письмових пояснень це саме право Офісу а не його обов`язок.
Що стосується порушення пункту 43 та підпункту 2 пункту 44 Особливостей, суд зазначає наступне.
Так, відповідно пункту 6 розділу 3 «Інструкція з підготовки тендерної пропозиції» Тендерної документації, кожним Учасником у складі тендерної пропозиції подається заповнений Додаток № 4 до Документації, має бути із зазначенням відповідної інформації щодо запропонованого Учасником товару.
Учасники процедури закупівлі повинні надати у складі тендерної пропозиції інформацію та документи, які підтверджують відповідність тендерної пропозиції учасника технічним, якісним, кількісним та іншим вимогам до предмета закупівлі, установленим у Додатку 4 до тендерної документації. Додатком 4 до тендерної Документації «Технічна специфікація» (далі Додаток 4) визначено технічні, якісні та кількісні вимоги до товару, зокрема до верстату фрезерногравірувального з ЧПК з комплектацією, а саме тип двигуна для зазначеного верстата визначено крокові, NЕМА 23HS.
На підтвердження відповідності тендерної пропозиції учасника технічним, якісним, кількісним та іншим вимогам до предмета закупівлі учасник закупівлі повинен надати у складі тендерної пропозиції інструкцію користувача або технічний паспорт товару, де будуть зазначені технічних характеристики запропонованого товару.
Моніторингом встановлено, що, в складі тендерної пропозиції учасника закупівлі ТОВ «Сі-Ен-Сі Машинс» оприлюднено технічну специфікацію (файл Технічні специфікації.pdf) із зазначенням, що запропонований учасником товар «Верстат фрезерно-гравірувальний з ЧПК «Яструб 8015-200»» відповідає технічним, якісним та кількісним вимогам Замовника, зазначеним в Додатку 4, зокрема щодо верстата фрезерно-гравірувальнога з ЧПК з комплектацією.
Поряд з цим, в складі тендерної пропозиції учасника ТОВ «Сі-Ен-Сі Машинс» завантажено технічні паспорти (файли: Яструб 8015-200 Приклад-рсії', Яструб 8015-200 Приклад Комплекту.pdf, Яструб 8015-200 Приклад Комплекту Виправлений.pdf), в яких містяться характеристики запропонованого верстата, зокрема тип двигуна зазначено - крокові, NЕМА23HS, що не відповідає вимозі зазначеній у Додатку 4.
Відповідно до абзацу другого підпункту 2 пункту 44 Особливостей, замовник відхиляє тендерну пропозицію із зазначенням аргументації в електронній системі закупівель у разі, коли тендерна пропозиція не відповідає умовам технічної специфікації та іншим вимогам щодо предмета закупівлі тендерної документації, крім невідповідності в інформації та/ або документах, що може бути усунена учасником процедури закупівлі відповідно до пункту 43 цих особливостей.
Отже, тендерна пропозиція учасника закупівлі ТОВ «Сі-Ен-Сі Машинс» підлягала відхиленню, проте в порушення підпункту 2 пункту 44 Особливостей, Замовник не відхилив тендерну пропозицію учасника закупівлі ТОВ «Сі-Ен-Сі Машинс» натомість визнав його переможцем та уклав договір від 27 грудня 2025 року №166.
Відповідно до підпункту 2 пункту 44 Особливостей, замовник зобов`язаний відхилити тендерну пропозицію, якщо вона не відповідає умовам тендерної документації, за винятком випадків, коли невідповідність може бути усунута учасником відповідно до пункту 43. При цьому виправлення можливе лише у випадку, якщо помилка не змінює суті пропозиції.
Статтею 23 Закону України «Про публічні закупівлі» визначено, що технічна специфікація повинна містити опис усіх необхідних характеристик товарів, робіт або послуг, що закуповуються, у тому числі їх технічні, функціональні та якісні характеристики. Характеристики товарів, робіт або послуг можуть містити опис конкретного технологічного процесу або технології виробництва чи порядку постачання товару (товарів), виконання необхідних робіт, надання послуги (послуг).
Отже з вищезазначеного вбачається, що саме замовник формує технічні, якісні та інші характеристики предмета закупівлі у тендерній документації, виходячи зі своїх потреб та специфіки діяльності.
Технічна специфікація є складовою тендерної документації, і її формування належить до виключних повноважень Замовника. Жоден учасник не може підмінювати собою законодавчо визначені функції Замовника або нав`язувати йому власне розуміння технічних характеристик товару чи послуги.
Відповідно до вимог статті 31 Закону №922-УІІІ, передбачено, що замовник відхиляє тендерну пропозицію із зазначенням аргументації в електронній системі закупівель у разі, якщо: тендерна пропозиція учасника не відповідає умовам технічної специфікації та іншим вимогам щодо предмета закупівлі тендерної документації.
Як вбачається з матеріалів справи надані тендерної пропозиції учасника ТОВ «Сі-Ен-Сі Машинс» завантажено технічні паспорти (файли: Яструб 8015-200 Приклад.pdf, Яструб 8015-200 Приклад Комплекту.pdf, Яструб 8015-200 Приклад Комплекту Виправлений.pdf), які не відповідали необхідним технічним характеристикам, що не відповідали вимозі зазначеній у Додатку 4.
Отже, у Додатку 4 до тендерної документації Замовник чітко визначив критерії для підтвердження відповідності пропозиції учасника цим критеріям та спосіб їх підтвердження. Учасник повинен надати документи та інформацію саме в тій формі, яка визначена Замовником, що в свою чергу не було виконано.
Суд не приймає до уваги посилання позивача на експертний висновок ТОВ «СОТТОС», оскільки види діяльності вищезазначеної ТОВ є: 23.61 виготовлення виробів із бетону для будівництва; 46.73 оптова торгівля деревиною, будівельними матеріалами та санітарно-технічним обладнанням; 46.90 неспеціалізована оптова торгівля; 23.70 різання, оброблення та оздоблення декоративного та будівельного каменю; 23.69 виробництво інших виробів із бетону, гіпсу та цементу; 23.63 виробництво бетонних розчинів, готових для використання, отже у ТОВ «СОТТОС» відсутні повноваження надавати вищезазначені висновки, оскільки в його діяльності вони не містяться.
Отже, висновки, викладені у висновку Східного офісу Держаудитслужби за результатами моніторингу, є обґрунтованими, прийнятими у межах повноважень та у спосіб, визначений законом, тому доводи позивача не спростовують встановленого факту порушення та не свідчать про неправомірність дій відповідача.
Крім того, як встановлено судом, у зв`язку із виявленням порушень під час моніторингу процедури закупівлі, відповідачем було зобов`язано позивача здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень шляхом припинення зобов`язань за договором від 27 грудня 2025 року №166 та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів.
Надаючи правову оцінку наведеним вище положенням, суд виходить з наступного.
Порядок заповнення форми висновку про результати моніторингу процедури закупівлі визначає Порядок заповнення форми висновку про результати моніторингу процедури закупівлі, затверджений Наказом Міністерства фінансів України від 08.09.2020 №552 (далі - Порядок №552).
Відповідно до пункту 3 розділу ІІІ Порядку №552 у разі виявлення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель п.3 має містити посилання на структурну одиницю компетенційного нормативно-правового акта, на підставі якого орган державного фінансового контролю зобов`язує замовника усунути у встановленому законодавством порядку такі порушення, а також зобов`язання щодо їх усунення.
Так, оскаржуваний висновок Східного офісу Держаудитслужби відповідає вимогам Порядку №522 та чітко зазначає дії, які повинен вчинити замовник. Враховуючи зазначене, висновок відповідача є конкретизованим.
Разом з тим, відповідно до частини 8 статті 8 Закону України «Про публічні закупівлі» протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення органом державного фінансового контролю висновку замовник оприлюднює через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявлених порушень.
Тобто, виходячи із структури та змісту частини восьмої статті 8 Закону України «Про публічні закупівлі», саме замовник публічної закупівлі вправі визначати, яким чином він має намір усунути виявлені правопорушення, обираючи один із визначених законом правомірних варіантів поведінки.
Враховуючи викладене, Законом України «Про публічні закупівлі» на відповідача покладений обов`язок зазначити варіанти правомірної поведінки, тобто замовнику дається право вибору: вжити заходів щодо розірвання договору, та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення законодавства у сфері публічних закупівель, викладеного у висновку, надати аргументовані заперечення, інформацію про причини неможливості усунення виявленого порушення.
Тобто, у разі дотримання вимог Закону України «Про публічні закупівлі» відносини між переможцем/учасником закупівлі та замовником взагалі б не виникли та договір не було б укладено.
Такого правового висновку дійшов Верховний Суд у постанові від 09.02.2023 по справі №520/6848/21.
Згідно частини 1 статті 41 Закону України «Про публічні закупівлі» договір про закупівлю укладається відповідно до норм Цивільного кодексу України та Господарського кодексу України з урахуванням особливостей, визначених цим Законом.
Відповідно до статті 203 Цивільного кодексу України передбачено, що зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам. Особа, яка вчиняє правочин, повинна мати необхідний обсяг цивільної дієздатності. Правочин має бути спрямований на реальне настання правових наслідків, що обумовлені ним.
Відповідно до частини 2 статті 16 Цивільного кодексу України України одним із способів захисту цивільного права може бути, зокрема, визнання правочину недійсним.
Відповідно до частини 1 статті 215 Цивільного кодексу України України, підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою - третьою, п`ятою статті 203 Цивільного кодексу України України.
Враховуючи зазначене, укладення договорів є завершальною стадією проведення процедури закупівлі, тому укладення договору із порушенням процедури публічної закупівлі є підставою для розірвання такого договору.
Як вбачається зі змісту висновку, відповідач конкретизував, яких саме заходів має вжити позивач, визначив спосіб усунення виявлених під час моніторингу порушень, що свідчить про його чіткість та визначеність.
Тобто вимоги, зазначені у спірному висновку про результати моніторингу процедури закупівлі шляхом розірвання договору, підлягали виконанню.
З огляду на вищевикладене, суд доходить висновку про відсутність правових підстав для визнання протиправним та скасування висновку Східного офісу Держаудитслужби про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2025-12-12-021318-а від 23.01.2026 року.
Відповідно до статті 90 Кодексу адміністративного судочинства України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), що міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).
Частиною першою статті 9 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що суд при вирішенні справи керується принципом змагальності сторін, диспозитивності та офіційного з`ясування всіх обставин у справі, відповідно до якого розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
Враховуючи викладене, на підставі оцінки поданих доказів у їх сукупності, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді всіх обставин справи та системного аналізу положень законодавства України, суд вважає позовні вимоги необґрунтованими та такими, що не підлягають задоволенню.
Враховуючи відмову у задоволенні позову, розподіл судових витрат в адміністративній справі не здійснюється.
Керуючись статтями 139, 193, 241-246, 250, 251, 257-262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд
У задоволенні позову Державного професійно - технічного навчального закладу «Дніпровський регіональний центр професійно - технічної освіти» до Східного офісу Держаудитслужби, третя особа: Товариство з обмеженою відповідальністю "Сі-Ен-Сі Машинс" про визнання протиправним та скасування висновку - відмовити.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в порядку та в строки, передбачені статтями 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя С.І. Озерянська