Справа № 640/6392/20
Суддя: Мультян Марина Бондівна
Дата ухвалення: 2026-04-29 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Вінниця

29 квітня 2026 р. Справа № 640/6392/20

Вінницький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Мультян М.Б., розглянувши у письмовому провадженні в порядку спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом Державної установи Національний антарктичний науковий центр до Державної аудиторської служби України про визнання протиправним та скасування висновку,

ВСТАНОВИВ:

Державна установа Національний антарктичний науковий центр звернулась до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до Державної аудиторської служби України про визнання протиправним та скасування висновку про результати моніторингу закупівлі ДК 021-215:73110000-6 «Дослідницькі послуги» (ID моніторингу: UA-2020-01-24-001725-24) в частині встановлення порушення вимог пункту 2 частини 2 статті 35 Закону України «Про публічні закупівлі» та зобов`язання замовника вжити заходів для усунення порушень, зокрема, шляхом розірвання договору.

В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на те, що оскаржуваний висновок Державної аудиторської служби України є незаконним та необґрунтованим, оскільки зроблений без належного дослідження всіх обставин, що мають значення для прийняття рішення, та без надання належних і допустимих доказів на підтвердження наявності конкуренції на відповідному ринку. Позивач зазначає, що переговорна процедура закупівлі була застосована правомірно відповідно до пункту 2 частини другої статті 35 Закону України «Про публічні закупівлі» у зв`язку з відсутністю конкуренції з технічних причин, оскільки у відповідний період лише одне судно РКТ-С «Море Содружества» було обладнане необхідним програмно-апаратним комплексом «Феррі-Бокс», спеціалізованим обладнанням для акустичних досліджень та мало дозвіл на промисловий вилов антарктичного криля, що підтверджено експертними висновками та зібраною інформацією від міжнародних організацій і виробників обладнання. Водночас відповідач, посилаючись на наявність інших суден під іноземними прапорами, не навів жодних доказів їх відповідності технічним вимогам замовника та можливості надання спірної послуги, чим не виконав обов`язок доказування правомірності свого рішення, передбачений статтею 77 КАС України. З огляду на викладене, позивач вважає, що висновок у спірній частині підлягає скасуванню як такий, що прийнятий з порушенням норм матеріального та процесуального права.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 19.03.2020 було відкрито провадження у даній справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін та без проведення судового засідання.

Відповідач подав відзив на позов, в якому просить відмовити позивачу у задоволенні позову та зазначив, що за результатами моніторингу установлено, що замовник не обґрунтував та документально не підтвердив наявності умов застосування переговорної процедури закупівлі, передбачених пунктом 5 частини другої cтатті 35 Закону України «Про публічні закупівлі».

Позивачем було подано відповідь на відзив, в якій, серед іншого, вказав, що твердження відповідача є необґрунтованими, оскільки позивачем у повідомленні про намір укласти договір було наведено обґрунтування щодо застосування переговорної процедури закупівлі на підставі пункту 5 частини другої статті 35 Закону України «Про публічні закупівлі» (в чинній на той час редакції) із зазначенням відповідних нормативно-правових актів, внутрішніх документів, технічних умов та обставин, що свідчать про неможливість заміни виконавця без виникнення проблем технічного характеру.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 21.01.2021 за клопотанням позивача, розгляд справи вирішено здійснювати за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче судове засідання.

Надалі на виконання положень Закону України «Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду» від 13.12.2022 № 2825-IX та відповідно до Порядку передачі нерозглянутих Окружним адміністративним судом міста Києва адміністративних судових справ іншим окружним адміністративним судам України, затвердженого наказом ДСА України від 16.09.2024 № 399, справу передано на розгляд до Вінницького окружного адміністративного суду.

Ухвалою Вінницького окружного адміністративного суду від 10.03.2025 справу прийнято до провадження судді Мультян М.Б. Розгляд справи вирішено розпочати спочатку в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін. Запропонувано учасникам справи надати суду інформацію щодо актуальності спірних правовідносин на момент прийняття справи до провадження Вінницьким окружним адміністративним судом; інформацію щодо актуальних та дійсних засобів зв`язку із сторонами, а саме: адреси електронної пошти, номерів телефону та місця проживання (перебування, знаходження) з відповідними доказами на підтвердження цих відомостей; письмові пояснення та/або заяви у разі зміни фактичних обставин по цій справі, вибуття, необхідності залучення або заміни сторони чи третьої особи у відносинах, щодо яких виник спір; відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

25.03.2025 від сторони позивача надійшли додаткові пояснення щодо актуальності спірних правовідносин, а також надано уточнені відомості щодо засобів зв`язку та інформацію про наявність електронного кабінету.

Ухвалою суду від 27.03.2025 у задоволення заяви представника позивача про розгляд справи за правилами загального позовного провадження відмовлено.

Всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, судом встановлено наступне.

24 січня 2020 року Тендерним комітетом Державної установи Національний антарктичний науковий центр було оприлюднено повідомлення про намір укласти договір під час застосування переговорної процедури, складене за формою, затвердженою Наказом Міністерства економічного розвитку і торгівлі України від 22.03.2016 №490, згідно якого замовник Державна установа Національний антарктичний науковий центр має намір за переговорною процедурою укласти з ТОВ «Інтерпромолот» договір закупівлі Комплексної послуги з матеріально-технічного забезпечення українських антарктичних експедицій, предмет закупівлі ДК 021:20-6 Дослідницькі послуги, ціна пропозиції 76200000,00 грн (інформацію опубліковано в електронній системі закупівель за номером ID: UA-2020-01-24-001725-24).

Відповідно до наказу Держаудитслужби від 07.02.2020 № 32 «Про початок моніторингу закупівель»", Держаудитслужбою здійснено моніторинг вищезазначеної закупівлі.

За результатами моніторингу зазначеної процедури закупівлі Держаудитслужбою складено Висновок про результати моніторингу закупівлі від 28.02.2020 № 113, яким встановлено порушення позивачем приписів пункту 2 частини другої статті 35 Закону України «Про публічні закупівлі» .

Відповідно до Висновку, під час моніторингу проаналізовано: річний план закупівель державної установи Національний антарктичний науковий центр на 2020 рік, повідомлення про намір укласти договір під час застосування переговорної процедури, протокол засідання тендерного комітету Замовника від 24.01.2020 № 4/20, договір від 20.02.2020 № 2-04/20 укладений з товариством з обмеженою відповідальністю «ІНТЕРПРОМФЛОТ», пояснення та документи, отримані 24.02.2020 через електронну систему закупівель.

За результатами моніторингу установлено, що Замовник під час застосування переговорної процедури опублікував в електронній системі закупівель повідомлення, у пункті 13 якого зазначив умову застосування переговорної процедури, визначену пунктом 2 частини другої статті 35 Закону України «Про публічні закупівлі», а саме: відсутність конкуренції (у тому числі з технічних причин) на відповідному ринку, внаслідок чого договір про закупівлю може бути укладено лише з одним постачальником, за відсутності при цьому альтернативи. Зазначаєно, що Замовник надав пояснення на запит Держаудитслужби, які містили інформацію та документи, проте що рибальсько-крилевий траулер «Море Содружество» (прапор України) є першим і наразі єдиним судном оснащеним комплексом «Феррі Бокс» та інформацію розміщену на сайті Комісії зі збереження морських живих ресурсів Антарктики (https://www.ccamlr.org/en/compliance/authorised-vessels-0) в якої визначено список промислових суден, які у сезоні 2019/2020 років мають ліцензії, дозволи або дозволах, що видаються країнами-членами судам під їх прапором для промислу в зоні дії Конвенції. Так згідно інформації розміщеної на сайті ККАМЛР у підрайоні статистичної звітності 48.1 здійснювати розміщення судів дозволено п`яти державам, а саме: 1. Чилі судно Antarctic Endeavour; 2. Китайська народна республіка судна - Fu Rong Hai, Fu Yuan Yu 9818, Long Fa, Long Teng; 3. Республіка Корея судно Insung Ho, Kwang Ja Ho та Sejong; 4. Норвегія Antarctic Endurance, Antarctic Sea, Juvel та Saga Sea; 5. Україна - Calipso та More Sodruzhestva.

Водночас, Замовник надав документальне підтвердження щодо неможливості надати комплексну послугу з матеріально-технічного забезпечення Українських антарктичних експедицій суднами під прапорами Чилі та Норвегії та підтверджено таку можливість судном під прапором України More Sodruzhestva. Однак надані пояснення Замовника та документи не підтверджують (відсутності конкуренції на відповідному ринку) неможливість надання комплексної послугу з матеріальнотехнічного забезпечення Українських антарктичних експедицій промисловими суднами під прапором Китайської народної республіки (Fu Rong Hai, Fu Yuan Yu 9818, Long Fa, Long Teng) та Республіки Кореї (Insung Ho, Kwang Ja Ho та Sejong) інформація про які розміщена на сайті ККАМЛР.

Зобов`язано Замовника вжити заходи щодо усунення виявлених порушень в установленому законодавством порядку, зокрема, шляхом розірвання договору та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладеного у висновку, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявленого порушення.

Вважаючи висновок протиправним та необґрунтованим, позивач звернувся до суду з даним позовом.

Даючи правову оцінку обставинам вказаної справи, суд зважає на наступне.

Правові та організаційні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні визначені Законом України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» (далі Закон № 2939-ХІІ).

Статтею 2 Закону передбачено, що головними завданнями органу державного фінансового контролю є: здійснення державного фінансового контролю за використанням і збереженням державних фінансових ресурсів, необоротних та інших активів, правильністю визначення потреби в бюджетних коштах та взяттям зобов`язань, ефективним використанням коштів і майна, станом і достовірністю бухгалтерського обліку і фінансової звітності у міністерствах та інших органах виконавчої влади, державних фондах, фондах загальнообов`язкового державного соціального страхування, бюджетних установах і суб`єктах господарювання державного сектору економіки, а також на підприємствах, в установах та організаціях, які отримують (отримували у періоді, який перевіряється) кошти з бюджетів усіх рівнів, державних фондів та фондів загальнообов`язкового державного соціального страхування або використовують (використовували у періоді, який перевіряється) державне чи комунальне майно (далі - підконтрольні установи), за дотриманням бюджетного законодавства, дотриманням законодавства про закупівлі, діяльністю суб`єктів господарської діяльності незалежно від форми власності, які не віднесені законодавством до підконтрольних установ, за судовим рішенням, ухваленим у кримінальному провадженні. Державний фінансовий контроль забезпечується органом державного фінансового контролю через проведення державного фінансового аудиту, інспектування, перевірки закупівель та моніторингу закупівлі. Порядок проведення органом державного фінансового контролю державного фінансового аудиту, інспектування та перевірки закупівель установлюється Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до Положення про Державну аудиторську службу України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 03.02.2016 № 43 (далі Положення № 43), Державна аудиторська служба України (Держаудитслужба) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України та який забезпечує формування і реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.

Згідно підпунктів 3, 4 пункту 4 Положення № 43 Держаудитслужба відповідно до покладених на неї завдань здійснює контроль у: міністерствах, інших органах виконавчої влади, державних фондах, фондах загальнообов`язкового державного соціального страхування, бюджетних установах, суб`єктах господарювання державного сектору економіки, а також на підприємствах, в установах та організаціях, які отримують (отримували у періоді, який перевіряється) кошти з бюджетів усіх рівнів, державних фондів та фондів загальнообов`язкового державного соціального страхування або використовують (використовували у періоді, який перевіряється) державне чи комунальне майно (далі - підконтрольні установи); суб`єктах господарської діяльності незалежно від форми власності, які не віднесені законодавством до підконтрольних установ, за судовим рішенням, ухваленим у кримінальному провадженні та реалізує державний фінансовий контроль через здійснення: інспектування (ревізії).

Держаудитслужба здійснює свої повноваження безпосередньо і через утворені в установленому порядку міжрегіональні територіальні органи (пункт 7 Положення № 43).

Відповідно до статті 5 Закону №2939-ХІІконтроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України «Про публічні закупівлі», проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування. Перевірка закупівель у замовників проводиться за місцезнаходженням юридичної особи, що перевіряється, чи за місцем розташування об`єкта права власності, щодо якого проводиться перевірка, і полягає у документальному та фактичному аналізі дотримання замовником законодавства про закупівлі. Результати перевірки закупівель викладаються в акті перевірки закупівель. Моніторинг закупівлі здійснюється за місцезнаходженням органу державного фінансового контролю.

Таким чином, відповідач, призначаючи та здійснюючи моніторинг закупівлі, діяв на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначений законом.

Правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави та територіальної громади встановлює Закон України від 25.12.2015 № 922-VIII «Про публічні закупівлі» (далі - Закон № 922-VIII в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин).

За змістом статті 7-1 Закону № 922-VIII моніторинг закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його територіальні органи (далі - органи державного фінансового контролю).

Моніторинг закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладання договору про закупівлю та його виконання.

Рішення про початок моніторингу закупівлі приймає керівник органу державного фінансового контролю або його заступник за наявності однієї або декількох із таких підстав: 1) дані автоматичних індикаторів ризиків; 2) інформація, отримана від органів державної влади, органів місцевого самоврядування, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель; 3) повідомлення в засобах масової інформації, що містять відомості про наявність ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель; 4) виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель; 5) інформація, отримана від громадських об`єднань, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявлених за результатами громадського контролю у сфері публічних закупівель відповідно до статті 9 цього Закону.

Для аналізу даних, що свідчать про ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, можуть використовуватися: інформація, оприлюднена в електронній системі закупівель; інформація, що міститься в єдиних державних реєстрах; інформація в базах даних, відкритих для доступу центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю; дані органів державної влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій, замовників та учасників процедур закупівель, що можуть бути отримані органами державного фінансового контролю у порядку, встановленому законом.

Рішення про початок моніторингу закупівлі оприлюднюється протягом двох робочих днів з дня його прийняття в електронній системі закупівель органом державного фінансового контролю із зазначенням унікального номера оголошення про проведення процедури закупівлі, присвоєного електронною системою закупівель, та дати його оприлюднення на веб-порталі Уповноваженого органу та/або унікального номера повідомлення про намір укласти договір та дати його оприлюднення на веб-порталі Уповноваженого органу, а також опису підстав для здійснення моніторингу закупівлі. Рішення про початок моніторингу закупівлі не зупиняє проведення процедур закупівель, визначених цим Законом.

Строк здійснення моніторингу закупівлі не може перевищувати 15 робочих днів з дати оприлюднення рішення про початок моніторингу закупівлі в електронній системі закупівель.

Протягом строку проведення моніторингу закупівлі орган державного фінансового контролю має право через електронну систему закупівель запитувати у замовника пояснення щодо прийняття рішень та/або вчинення дій чи бездіяльності, які є предметом дослідження в рамках моніторингу закупівлі. Усі такі запити про надання пояснень автоматично оприлюднюються електронною системою закупівель. Замовник протягом трьох робочих днів з дня оприлюднення запиту про надання пояснень щодо прийняття рішень та/або вчинення дій чи бездіяльності, які є предметом дослідження в рамках моніторингу закупівлі, повинен надати відповідні пояснення через електронну систему закупівель.

Замовник у межах строку здійснення моніторингу закупівлі має право з власної ініціативи надавати пояснення щодо прийняття рішень та/або вчинення дій чи бездіяльності, які є предметом дослідження в рамках моніторингу закупівлі.

За результатами моніторингу закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу закупівлі (далі - висновок), що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.

У висновку обов`язково зазначаються: 1) найменування замовника, щодо якого здійснювався моніторинг закупівлі, його ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, місцезнаходження; 2) найменування предмета закупівлі та його очікувана вартість; 3) унікальний номер оголошення про проведення процедури закупівлі, присвоєний електронною системою закупівель, та дата його оприлюднення на веб-порталі Уповноваженого органу та/або унікальний номер повідомлення про намір укласти договір та дата його оприлюднення на веб-порталі Уповноваженого органу; 4) опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого за результатами моніторингу закупівлі; 5) зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.

Замовник має право протягом трьох робочих днів з дня оприлюднення висновку одноразово звернутися до органу державного фінансового контролю за роз`ясненням змісту висновку та його зобов`язань, визначених у висновку.

Протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення органом державного фінансового контролю висновку замовник оприлюднює через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявлених порушень.

Як вже було встановлено судом за результатами моніторингу процедури закупівлі Держаудитслужбою складено за визначеною формою висновок про результати моніторингу закупівлі від 28.02.2020 № 113, яким встановлено порушення позивачем приписів пункту 2 частини другої статті 35 Закону України «Про публічні закупівлі».

Так, частинами першою та другою статті 35 Закону № 922-VIII закріплено, що переговорна процедура закупівлі - це процедура, що використовується замовником як виняток і відповідно до якої замовник укладає договір про закупівлю з учасником після проведення переговорів з одним або кількома учасниками.

Замовник під час проведення переговорів вимагає від учасника подання ним підтвердженої документально інформації про відповідність учасника кваліфікаційним вимогам відповідно до статті 16 цього Закону.

Переговорна процедура закупівлі застосовується замовником як виняток у разі:

1) закупівлі творів мистецтва або закупівлі, пов`язаної із захистом прав інтелектуальної власності, або укладення договору про закупівлю з переможцем архітектурного чи мистецького конкурсу;

2) відсутності конкуренції (у тому числі з технічних причин) на відповідному ринку, внаслідок чого договір про закупівлю може бути укладено лише з одним постачальником, за відсутності при цьому альтернативи;

3) нагальної потреби у здійсненні закупівлі у зв`язку з виникненням особливих економічних чи соціальних обставин, що унеможливлюють дотримання замовниками строків для проведення тендеру, а саме пов`язаних з негайною ліквідацією наслідків надзвичайних ситуацій, а також наданням у встановленому порядку Україною гуманітарної допомоги іншим державам. Застосування переговорної процедури закупівлі в таких випадках здійснюється за рішенням замовника щодо кожної процедури;

4) якщо замовником було двічі відмінено тендер через відсутність достатньої кількості учасників, при цьому предмет закупівлі, його технічні та якісні характеристики, а також вимоги до учасника не повинні відрізнятися від вимог, що були визначені замовником у тендерній документації;

5) потреби здійснити додаткову закупівлю в того самого постачальника з метою уніфікації, стандартизації або забезпечення сумісності з наявними товарами, технологіями, роботами чи послугами, якщо заміна попереднього постачальника (виконавця робіт, надавача послуг) може призвести до несумісності або виникнення проблем технічного характеру, пов`язаних з експлуатацією та обслуговуванням;

6) необхідності проведення додаткових будівельних робіт, не зазначених у початковому проекті, але які стали через непередбачувані обставини необхідними для виконання проекту за сукупності таких умов: договір буде укладено з попереднім виконавцем цих робіт, такі роботи технічно чи економічно пов`язані з головним (первинним) договором; загальна вартість додаткових робіт не перевищує 50 відсотків вартості головного (первинного) договору;

7) закупівлі юридичних послуг, пов`язаних із захистом прав та інтересів України, у тому числі з метою захисту національної безпеки і оборони, під час врегулювання спорів, розгляду в закордонних юрисдикційних органах справ за участю іноземного суб`єкта та України, на підставі рішення Кабінету Міністрів України або введених в дію відповідно до закону рішень Ради національної безпеки і оборони України.

Частиною третьою статті 35 Закону № 922-VIII передбачено, що за результатами проведених переговорів з учасником (учасниками) замовник приймає рішення про намір укласти договір. Повідомлення про намір укласти договір обов`язково безоплатно оприлюднюється на веб-порталі Уповноваженого органу протягом одного дня після прийняття рішення та повинно містити: найменування та місцезнаходження замовника; найменування, кількість товару та місце його поставки, вид робіт і місце їх виконання або вид послуг та місце їх надання; строки поставки товарів, виконання робіт, надання послуг; найменування, місцезнаходження та контактні телефони учасника (учасників), з яким проведено переговори; ціну пропозиції; обґрунтування застосування переговорної процедури.

Замовник має право укласти договір про закупівлю за результатами застосування переговорної процедури закупівлі у строк не раніше ніж через 10 днів (п`ять днів - у разі застосування переговорної процедури закупівлі з підстав, визначених пунктом 3 частини другої цієї статті, а також у разі закупівлі нафти, нафтопродуктів сирих, електричної енергії, послуг з її передання та розподілу, централізованого постачання теплової енергії, централізованого постачання гарячої води, послуг з централізованого опалення, послуг поштового зв`язку, поштових марок та маркованих конвертів, телекомунікаційних послуг, у тому числі з трансляції радіо- та телесигналів, послуг з централізованого водопостачання та/або водовідведення та послуг з перевезення залізничним транспортом загального користування) з дня оприлюднення на веб-порталі Уповноваженого органу повідомлення про намір укласти договір за результатами застосування переговорної процедури закупівлі.

Отже, з аналізу положень Закону № 922-VIII слід дійти висновку, що переговорна процедура закупівлі є процедурою, що використовується замовником як виняток і відповідно до якої замовник укладає договір про закупівлю з учасником після проведення переговорів з одним або кількома учасниками.

Для застосування переговорної процедури має бути рішення тендерного комітету, оформлене у вигляді протоколу.

Основними відмінностями переговорної процедури від відкритих торгів та конкурентного діалогу є те, що під час проведення переговорної процедури закупівлі не проводиться аукціон; переговорна процедура не передбачає створення та публікацію тендерної документації; строки проведення цієї процедури є мінімальними; замовник використовує переговорну процедуру як виняток і лише при наявності та документальному підтвердженні однієї з підстав, що перераховані в частині другій статті 35 Закону №922.

Крім іншого, під час проведення цієї процедури замовник вимагає від учасників надання ними інформації, що підтверджує їх відповідність кваліфікаційним критеріям.

Оцінивши доводи сторін, дослідивши наявні у матеріалах справи докази та надавши їм належну правову оцінку, суд дійшов висновку про обґрунтованість позовних вимог з огляду на таке.

Як убачається з матеріалів справи, підставою для прийняття оскаржуваного висновку слугувало твердження відповідача про недоведеність позивачем відсутності конкуренції на відповідному ринку, зокрема з огляду на наявність суден під прапорами Китайської Народної Республіки та Республіки Корея, які, за інформацією з відкритих джерел, здійснювали діяльність у відповідному районі.

Водночас суд зазначає, що сам по собі факт наявності суден, допущених до промислу в зоні дії Конвенції, не є безумовним доказом можливості надання ними саме тієї комплексної послуги, яка була предметом спірної закупівлі, з урахуванням її специфічних технічних, наукових та організаційних вимог.

Відповідно до матеріалів справи, судом встановлено, що до прийняття рішення про застосування переговорної процедури з ТОВ «Інтерпромфлот» позивач здійснив попередній аналіз ринку відповідних послуг, зібрав та узагальнив інформацію щодо наявності суден, які можуть бути залучені до виконання завдань українських антарктичних експедицій, а також звернувся до компетентних наукових установ та міжнародних організацій з метою підтвердження технічної можливості надання необхідної комплексної послуги. За результатами такого аналізу та отриманих експертних висновків позивач дійшов висновку про відсутність альтернативних постачальників, які б відповідали сукупності встановлених технічних та функціональних вимог, зокрема щодо наявності спеціалізованого обладнання, дозволів на промисловий вилов антарктичного криля та можливості проведення комплексних океанографічних досліджень, що й обумовило прийняття рішення про застосування переговорної процедури закупівлі.

Зокрема, відповідно до службової записки №23В Від 23.01.2020 повідомлено, що співробітником відділу міжнародного наукового та науково-технічного співробітництва ДУ НАНЦ здійснено телефонні дзвінки до уповноважених національних представників Наукового комітету CCAMIR, зокрема доктора наук Сіян-Йонг Жао (Dr Xianyong Zhao), співробітника науково-дослідного інституту рибальства Китайської Народної Республіки та доктора наук Сеок-Гван Чой (Dr Seok-Gwan Choi), співробітника Національного науково-дослідного інституту рибальства Республіки Корея. У ході телефонних розмов було з`ясовано, що промислові судна, які здійснюють морський промисел в районі дії CCAMLR під прапорами КНР та Республіки Корея, не мають наукового обладнання типу FerryBox, або іншого аналогічного обладнання, яке може в автоматичному режимі безперервно вимірювати параметри водного середовища.

За таких обставин суд дійшов висновку, що наявність формального допуску таких суден до промислу в зоні дії Конвенції не свідчить про їх спроможність забезпечити виконання всього комплексу послуг, який був предметом закупівлі.

Водночас матеріали справи підтверджують, що позивачем при прийнятті рішення про застосування переговорної процедури враховано не лише кількість потенційних виконавців, а саме їх відповідність сукупності технічних, наукових та організаційних вимог.

Натомість відповідач, роблячи висновок про наявність конкуренції на відповідному ринку, обмежився загальним посиланням на інформацію з відкритих джерел, не перевіривши фактичну відповідність таких суден встановленим вимогам та можливість надання ними спірної послуги.

Отже, відповідачем не доведено наявності альтернативних постачальників, які могли б надати послугу, тотожну за своїми характеристиками предмету закупівлі, що свідчить про помилковість висновків, викладених в оскаржуваному висновку.

Таким чином, з`ясувавши та перевіривши всі фактичні обставини справи, об`єктивно оцінивши докази, що мають юридичне значення, враховуючи основні засади адміністративного судочинства, вимоги законодавства України, обираючи належний та ефективний спосіб захисту порушеного права позивача, суд приходить до висновку про наявність правових підстав для задоволення позовних вимог шляхом визнання протиправним та скасування висновку про результати моніторингу закупівлі ДК 021-215:73110000-6 «Дослідницькі послуги» (ID моніторингу: UA-2020-01-24-001725-24) від 28.02.2020 № 113 в частині встановлення порушення законодавства щодо неправомірного обрання та застосування процедури закупівлі та зобов`язання замовника усунути порушення.

Згідно частин першої та другої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

З урахуванням зазначеного, суд, на підставі наданих доказів в їх сукупності, системного аналізу положень законодавства України приходить до висновку, що позов Державної установи Національного антарктичного наукового центру необхідно задовольнити повністю.

Відповідно до частини першої статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Керуючись ст.ст. 73-77, 90, 94, 139, 241, 245, 246, 250, 255, 295 КАС України, -

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати висновок про результати моніторингу закупівлі ДК 021-215:73110000-6 «Дослідницькі послуги» (ID моніторингу: UA-2020-01-24-001725-24) від 28.02.2020 № 113 в частині встановлення порушення законодавства щодо неправомірного обрання та застосування процедури закупівлі та зобов`язання замовника усунути порушення.

Стягнути на користь Державної установи Національний антарктичний науковий центр судовий збір в розмірі 2102 грн (дві тисячі сто дві гривні) за рахунок бюджетних асигнувань Державної аудиторської служби України.

Рішення суду набирає законної сили в порядку, визначеному статтею 255 КАС України.

Відповідно до статті 295 КАС України, апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було проголошено скорочене (вступну та резолютивну частини) рішення (ухвалу) суду або якщо розгляд справи здійснювався в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Інформація про учасників справи:

Позивач: Державна установа Національний антарктичний науковий центр (01601, м. Київ, бульвар Тараса Шевченка, 16, )

Відповідач: Державна аудиторська служба України (04070, м. Київ, вул. Сагайдачного, 4 , )

Суддя Мультян Марина Бондівна