Справа № 380/5151/26
Суддя: Кравців Олег Романович
Дата ухвалення: 2026-04-21 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
справа №380/5151/26
У Х В А Л А

з питань зміни виду провадження

21 квітня 2026 року

Львівський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Кравціва О.Р. розглянув у порядку письмового провадження клопотання позивача про розгляд в судовому засіданні з повідомленням сторін справи за позовом Яворівської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Департаменту архітектури та розвитку містобудування Львівської обласної державної адміністрації до Релігійної організації «Релігійна громада Римсько-католицької церкви парафії Святої Катерини Олександрійської у м. Мостиська Яворівської району Львівської області», про зобов`язання вчинити дії,

в с т а н о в и в :

До Львівського окружного адміністративного суду звернулася Яворівська окружна прокуратура в інтересах дежави в особі Департаменту архітектури та розвитку містобудування Львівської обласної державної адміністрації (далі - позивач) з позовом до Релігійної організації «Релігійна громада Римсько-католицької церкви парафії Святої Катерини Олександрійської у м. Мостиська Яворівської району Львівської області» (далі - відповідач), в якому просить:

- зобов`язати Релігійну організацію «Релігійна громада Римсько-католицької церкви парафії Святої Катерини Олександрійської у м. Мостиська Яворівського району Львівської області» укласти з Департаментом архітектури та розвитку містобудування Львівської обласної державної адміністрації охоронний договір щодо пам`ятки архітектури місцевого значення «Костел Матері Божої Неустанної Допомоги» 1598 року, XVII-XIX століття, що перебуває у його власності/користуванні та знаходиться за адресою: м. Мостиська, вул. Б.Хмельницького, будинок 5, Яворівського району Львівської області, на умовах і в порядку, визначеними постановою Кабінету Міністрів України від 28.12.2001 №1768 «Про затвердження Порядку укладення охоронних договорів на пам`ятки культурної спадщини, щойно виявлені об`єкти культурної спадщини чи їх частини».

Ухвалою суду від 27.03.2026 відкрито спрощене позовне провадження у справі без виклику сторін.

Позивач подав клопотання про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін. В обґрунтування вказав, що враховуючи доводи та підстави звернення прокурора з позовною заявою, на даний час виникла необхідність у наданні суду усних пояснень прокурором щодо необхідності зобов`язання укласти охоронний договір на пам`ятку, оскільки вказана справа має державний інтерес та значний суспільний інтерес, а на сьогодні спори щодо укладення охоронних договорів на об`єкти культурної спадщини є досить актуальними. При розгляді справи за правилами спрощеного позовного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, тому, прокурор буде позбавлений можливості прийняти участь у судовому засіданні та надати усні пояснення по суті справи. Окрім того, віднесення даної справи до справ незначної складності позбавить можливості на апеляційне оскарження рішення за результатами розгляду цієї справи.

Відповідно до частини 3 статті 166 КАС України заяви, клопотання і заперечення подаються та розглядаються в порядку, встановленому цим Кодексом. У випадках, коли цим Кодексом такий порядок не встановлений, він встановлюється судом.

З огляду на те, що розгляд цієї справи здійснюється у спрощеному позовному провадженні, без повідомлення сторін та проведення судового засідання (у письмовому провадженні), суд вирішив ці клопотання розглянути у порядку письмового провадження.

Розглядаючи клопотання суд керується таким.

Згідно з частиною 5 статті 262 КАС України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Частиною 4 статті 260 КАС України передбачено, якщо відповідач в установлений судом строк подасть заяву із запереченнями проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження, суд залежно від обґрунтованості заперечень відповідача протягом двох днів із дня її надходження до суду постановляє ухвалу про: 1) залишення заяви відповідача без задоволення; 2) розгляд справи за правилами загального позовного провадження та заміну засідання для розгляду справи по суті підготовчим засіданням.

Відповідно до частини 6 статті 262 КАС України суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін: 1) у випадках, визначених статтею 263 цього Кодексу; 2) якщо характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі незначної складності не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

Дослідивши клопотання, матеріали справи, предмет та підстави позову, склад учасників справи, суд не встановив підстав для розгляду справи за правилами загального позовного провадження з викликом сторін.

Відповідно до частини 1 статті 260 КАС України питання про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження суд вирішує в ухвалі про відкриття провадження у справі.

Згідно з частиною 3 статті 257 КАС України при вирішенні питання про розгляд справи за правилами спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: 1) значення справи для сторін; 2) обраний позивачем спосіб захисту; 3) категорію та складність справи; 4) обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначати експертизу, викликати свідків тощо; 5) кількість сторін та інших учасників справи; 6) чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; 7) думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Згідно з частинами 4, 5 статті 257 КАС України за правилами спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах:

1) щодо оскарження нормативно-правових актів, за винятком випадків, визначених цим Кодексом;

2) щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень, якщо позивачем також заявлено вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної такими рішеннями, діями чи бездіяльністю, у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

3) про примусове відчуження земельної ділянки, інших об`єктів нерухомого майна, що на ній розміщені, з мотивів суспільної необхідності;

4) щодо оскарження рішення суб`єкта владних повноважень, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Суд має відмовити у розгляді справи за правилами спрощеного позовного провадження або постановити ухвалу про розгляд справи за правилами загального позовного провадження, якщо після прийняття судом до розгляду заяви позивача про збільшення розміру позовних вимог або зміну предмета позову справа підпадає під дію частини четвертої цієї статті.

Частиною 4 статті 12 КАС України передбачено, що виключно за правилами загального позовного провадження розглядаються справи у спорах:

1) щодо оскарження нормативно-правових актів, за винятком випадків, визначених цим Кодексом;

2) щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень, якщо позивачем також заявлено вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної такими рішеннями, діями чи бездіяльністю, у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

3) про примусове відчуження земельної ділянки, інших об`єктів нерухомого майна, що на ній розміщені, з мотивів суспільної необхідності;

4) щодо оскарження рішення суб`єкта владних повноважень, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

5) щодо оскарження рішень Національної комісії з реабілітації у правовідносинах, що виникли на підставі Закону України Про реабілітацію жертв репресій комуністичного тоталітарного режиму 1917-1991 років;

6) щодо оскарження індивідуальних актів Національного банку України, Фонду гарантування вкладів фізичних осіб, Міністерства фінансів України, Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку, рішень Кабінету Міністрів України, визначених ч. 1 ст. 266-1 цього Кодексу.

У частині 6 статті 12 КАС України визначено справи незначної складності для цілей цього Кодексу, та, зокрема, у пункті 10 зазначено, що справами незначної складності є інші справи, у яких суд дійде висновку про їх незначну складність, за винятком справ, які не можуть бути розглянуті за правилами спрощеного позовного провадження.

Аналіз викладених норм дає підстави вважати, що за правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута й будь-яка інша справа, за винятком тих, які розглядаються за правилами загального позовного провадження.

Крім того, частиною 1 статті 262 КАС України передбачено, що розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження здійснюється судом за правилами, встановленими цим Кодексом для розгляду справи за правилами загального позовного провадження, з особливостями, визначеними у цій главі.

Відповідно до частини 8 статті 262 КАС України при розгляді справи за правилами спрощеного позовного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, а у випадку розгляду справи з повідомленням (викликом) учасників справи - також заслуховує їхні усні пояснення. Судові дебати не проводяться.

Таким чином розгляд судом адміністративної справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомленням сторін дає можливість учасникам справи сповна реалізувати свої процесуальні права, визначені, зокрема, у статтях 44, 47 КАС України.

При цьому, сторони перебувають в однаковому процесуальному становищі щодо можливості реалізації таких прав.

З позиції суду, бажання сторони у справі висловити під час відкритого засідання свої аргументи усно, які можуть бути викладені нею в письмових поясненнях, не зумовлюють необхідності призначення до розгляду справи з викликом її учасників.

Щодо покликань про те, що віднесення справи до категорії справ незначної складності позбавить можливості апеляційного оскарження справи.

Суд такі покликання позивача вважає безпідставними та звертає увагу, що частина 1 статті 255 КАС України встановлює, що рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Тобто, положення КАС України встановлюють право апеляційного оскарження рішення суду у всіх без винятку випадках та не залежно від категорії справи та її порядку розгляду.

Також суд зауважує, що викладені в клопотанні обставини не дають підстав для висновку про необхідність розгляду даної справи у судовому засіданні з викликом (повідомленням) сторін. Не вказано про необхідність витребування інших доказів або неможливість їх подати в установленому порядку.

За таких обставин суд дійшов висновку, що у задоволенні клопотання позивача слід відмовити.

Керуючись статтями 12, 241-243, 248, 256, 257, 260, 262 КАС України, суд

у х в а л и в :

1. У задоволенні клопотання позивача про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін відмовити.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання.

Ухвала окремо не оскаржується.

Заперечення проти такої ухвали може бути включено до апеляційної чи касаційної скарги на рішення суду, прийняте за результатами розгляду справи.

Суддя Кравців О.Р.