Справа № 320/62166/24
Суддя: Бужак Наталія Петрівна
Дата ухвалення: 2026-04-29 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 квітня 2026 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

Судді-доповідача: Бужак Н.П.

Суддів: Беспалова О.О., Ключковича В.Ю.

За участю секретаря: Мірошниченко С.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Головного управління ДПС у м. Києві на рішення Київського окружного адміністративного суду від 24 листопада 2025 року, суддя Білоноженко М.А., у справі за адміністративним позовом Акціонерного товариства «ГІДРОМЕХАНІЗАЦІЯ.» до Головного управління ДПС у м. Києві про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення,-

У С Т А Н О В И В:

Акціонерне товариство «ГІДРОМЕХАНІЗАЦІЯ.» звернулось до Київського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Головного управління ДПС у м. Києві, в якому просило визнати протиправними та скасувати податкове повідомлення-рішення №960540410 від 23.08.2024 року.

Позовні вимоги обґрунтовано тим, що спірне рішення прийняте відповідачем на підставі висновків акту перевірки, які не відповідають дійсним обставинам справи, а сформовані на припущеннях, з перевищенням наданих повноважень, перевіряючих, тому таке рішення є протиправним та підлягає скасуванню.

Позивач також наголосив на тому, що Податковим кодексом України встановлено обов`язок подання витягу при подані першої декларації, а надалі лише у разі затвердження нової нормативної грошової оцінки землі. Проте у період з 2016 року по 2024 рік нова нормативна грошова оцінка земель міста Києва затверджена не була, а відтак, податковим органом неправомірно проведено розрахунок суми з орендної плати з позивача, на підставі інформації з ДЗК, що призвело до прийняття протиправного податкового повідомлення-рішення. Позивачем правомірно застосовано довідки про НГО від 16.02.2016 р. № Ю-20353/2016 та № Ю-20354/2016, затверджені рішенням Київської міської ради, при визначені суми плати за землю.

Рішенням Київського окружного адміністративного суду від 24 листопада 2025 року адміністративний позов задоволено.

Визнано протиправним та скасовано податкове повідомлення-рішення №960540410 від 23.08.2024.

Стягнуто на користь Акціонерного товариства «ГІДРОМЕХАНІЗАЦІЯ.» (07300, Київська область, м. Вишгород, вул. Проммайданчик, ) понесені судові витрати у вигляду судового збору за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Державної податкової служби у м. Києві (04116, м. Київ, вул. Шолуденка, 33/19, ) у розмірі 30280,00 грн.

Не погоджуючись із зазначеним рішенням суду, Головне управління ДПС у м. Києві звернулось з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове рішення, яким повністю відмовити у задоволенні позовних вимог.

Перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, заслухавши осіб, що з`явились в судове засідання, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Судом першої інстанції встановлено, що між Акціонерним товариством «ГІДРОМЕХАНІЗАЦІЯ.» (орендар) та Київською міською радою (орендодавець) 06.07.2007 укладено договір оренди земельної ділянки № 1902 (далі - договір № 1902), за умовами якого орендодавець, на підставі рішення Київської міської ради від 28.12.2006 за № 572/629 за Актом приймання-передачі передає, а орендар приймає в оренду (строкове платне користування) земельну ділянку, розташовану у мікрорайоні Бортничі у Дарницькому районі м. Києва, розміром 81,3223 га, цільового призначення - для розробки кар`єру піску № 7 для виконання інженерної підготовки території житлових масивів; кадастровий номер :90:283:0033.

Пунктом 2.2. договору № 1902 визначено, що відповідно до витягу з технічної документації № Ю-43501/2007 Головного управління земельних ресурсів виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) від 16.05.2007 № 607 нормативна грошова оцінка земельної ділянки становить 24 952 207,73 грн.

Згідно з пунктами 4.1., 4.2. договору № 1902 визначена цим договором орендна плата за земельну ділянку становить платіж, який орендар самостійно розраховує та вносить орендодавцеві за користування земельною ділянкою у грошовій формі. Річна орендна плата на земельну ділянку встановлюється у розмірі 1,5 відсотка від її нормативної грошової оцінки. Обчислення розміру орендної плати за земельну ділянку здійснюється з урахуванням цільового призначення та коефіцієнтів індексації, визначених законодавством.

Зміна нормативної грошової оцінки земельної ділянки та її індексація проводиться без внесення змін та доповнень до цього договору у порядку та у випадках, передбачених законодавством України (пункт 4.6. договору № 1902).

Також між позивачем (орендар) та Київською міською радою (орендодавець) 06.07.2007 укладено договір оренди земельної ділянки № 1903 (далі - договір № 1903), за умовами якого орендодавець, на підставі рішення Київської міської ради від 28.12.2006 за № 572/629 за Актом приймання-передачі передає, а орендар приймає в оренду (строкове платне користування) земельну ділянку, розташовану у мікрорайоні Бортничі у Дарницькому районі м. Києва, розміром 2,9791 га, цільового призначення - для розробки кар`єру піску № 7 для виконання інженерної підготовки території житлових масивів; кадастровий номер :90:283:0031.

Пунктом 2.2. договору № 1902 визначено, що відповідно до витягу з технічної документації № Ю-43502/2007 Головного управління земельних ресурсів виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) від 16.05.2007 № 608 нормативна грошова оцінка земельної ділянки становить 914 080,42 грн.

Згідно з пунктами 4.1., 4.2. договору № 1902 визначена цим договором орендна плата за земельну ділянку становить платіж, який орендар самостійно розраховує та вносить орендодавцеві за користування земельною ділянкою у грошовій формі. Річна орендна плата на земельну ділянку встановлюється у розмірі 1,5 відсотка від її нормативної грошової оцінки. Обчислення розміру орендної плати за земельну ділянку здійснюється з урахуванням цільового призначення та коефіцієнтів індексації, визначених законодавством.

Зміна нормативної грошової оцінки земельної ділянки та її індексація проводиться без внесення змін та доповнень до цього договору у порядку та у випадках, передбачених законодавством України (пункт 4.6. договору № 1903).

Згідно з довідкою Департаменту земельних ресурсів Київської міської ради №Ю-20353/2016 про розмір нормативної грошової оцінки земельної ділянки :90:283:0031, нормативна грошова оцінка вказаної земельної ділянки становить 12 298 508,38 грн.

Згідно з довідкою Департаменту земельних ресурсів Київської міської ради № Ю-20354/2016 про розмір нормативної грошової оцінки земельної ділянки :90:283:0033, нормативна грошова оцінка вказаної земельної ділянки становить 200 559 191,73 грн.

З метою уточнення даних щодо розміру нормативно грошової оцінки земельної ділянки :90:283:0033 були замовлені відомості з Державного земельного кадастру. За результатом розгляду вказаного запиту, державним кадастровим реєстратором 20.12.2023 повідомлено про відмову у наданні відомостей з Державного земельного кадастру у зв`язку з відсутністю у відомостях Державного земельного кадастру коду виду цільового призначення земельної ділянки, визначеного відповідно до додатку 59 до Порядку.

11.07.2024 року АТ «ГІДРОМЕХАНІЗАЦІЯ» було подано уточнюючу декларацію (реєстраційний номер ) з орендної плати за землю (земельний податок та/ або оренда плата за земельні ділянки державної або комунальної власності) за 2023 рік, якою визначено загальну суму сплати за землю у розмірі 5 201 281,95 грн, з яких:

- 4 706 412,57 грн орендна плата за землю по земельній ділянці із кадастровим номером 800000000:90:283:0033 (площа 81,3223 га);

- 494 869,38 грн орендна плата за землю по земельній ділянці із кадастровим номером 800000000:90:283:0031 (площа 2,9797 га).

Відповідачем проведена камеральна перевірка звітної податкової декларації позивача з плати за землю (земельний податок та/або орендна плата за земельні ділянки державної або комунальної власності за 2023 рік, за результатами якої складено акт від 23.07.2024 №91053/Ж5/26-15-04-10-03/04628646 (далі також - акт), яким зафіксовано, що зазначена позивачем у звітній податковій інформації з плати за землю (земельний податок та/або орендна плата на земельні ділянки державної або комунальної власності) за 2023 рік є нижчою ніж визначено за результатами камеральної перевірки.

Так, зі змісту акту вбачається, що згідно з даними інформаційної системи ДЗК нормативно-грошова оцінка земельної ділянки за кадастровим номером :90:283:0033 (площа 81,3223) від 22.10.2020 складає 972 268 648,87 грн. Інформація щодо нормативної грошової оцінки земельної ділянки за кадастровим номером :90:283:0031 (площа 2,9791 га) в інформаційній системі ДЗК не обліковується. Натомість, підприємство для розрахунку орендної плати за землю за 2023 рік використало інформацію згідно з довідками з нормативно-грошової оцінки від 16.02.2016 № Ю-20353 НГО - 12 298 508,38 грн та за № Ю-20354 НГО - 2 0055 919,73 грн, у зв`язку з чим сума відхилення податкового зобов`язання з орендної плати склала 32 191 137,94 грн (сума орендної плати розрахована контролюючим органом 37 392 287,04 грн - сума орендної плати розрахована позивачем 5 201 149,10 грн).

Не погоджуючись з такими висновками акту камеральної перевірки, позивач подав відповідачу заперечення на акт, які були розглянуті останнім та висновки акту були залишені без змін.

На підставі акту перевірки відповідачем було прийнято податкове повідомлення-рішення від 23.08.2024 №960540410, яким позивачу збільшено суму грошового зобов`язання з орендної плати за земельні ділянки на 32 191 137,94 грн за податковим зобов`язанням та на 32 191 113,79 грн за штрафними (фінансовими) санкціями.

Не погоджуючись з таким рішенням відповідача, позивач подав скаргу до Державної податкової служби України, за результатами розгляду якої, рішенням від 05.12.2024 №36458/6/99-00-06-03-02-06, податкове повідомлення-рішення від 23.08.2024 №960540410 залишено без змін, а скаргу без задоволення.

Не погоджуючись з прийнятим відповідачем податковим повідомленням-рішенням, вважаючи його протиправним та таким, що прийнято з порушенням норм податкового законодавства, позивач звернувся до суду з даним адміністративним позовом.

Надаючи правову оцінку обставинам справи, колегія суддів зазначає наступне.

В силу вимог ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно ст. 67 Конституції України кожен зобов`язаний сплачувати податки і збори в порядку і розмірах, встановлених законом.

Спеціальним законом з питань оподаткування, який установлює порядок погашення зобов`язань юридичних або фізичних осіб перед бюджетами та державними цільовими фондами з податків і зборів (обов`язкових платежів), нарахування і сплату пені та штрафних санкцій, що застосовуються до платників податків і визначає заходи, які вживаються контролюючим органом з метою погашення платниками податків податкового боргу є Податковий кодекс України від 02.12.2010 року № 2755-VI (далі - ПК України).

Підпунктом 14.1.147 пункту 14.1 статті 14 ПК України встановлено, що плата за землю - це обов`язковий платіж у складі податку на майно, що справляється у формі земельного податку та орендної плати за земельні ділянки державної і комунальної власності.

Згідно з п. 286.1 ст. 286 Податкового кодексу України податковий період, порядок обчислення орендної плати, строк сплати та порядок її зарахування до бюджетів застосовується відповідно до вимог статей 285 - 287 цього розділу.

Відповідно до п. 285.1 ст. 285 Податкового кодексу України базовим податковим (звітним) періодом для плати за землю є календарний рік.

Згідно з п. 286.2 ст. 286 Податкового кодексу України платники плати за землю (крім фізичних осіб) самостійно обчислюють суму податку щороку станом на 1 січня і не пізніше 20 лютого поточного року подають відповідному контролюючому органу за місцезнаходженням земельної ділянки податкову декларацію на поточний рік за формою, встановленою у порядку, передбаченому статтею 46 цього Кодексу, з розбивкою річної суми рівними частками за місяцями. Подання такої декларації звільняє від обов`язку подання щомісячних декларацій. При поданні першої декларації (фактичного початку діяльності як платника плати за землю) разом з нею подається довідка (витяг) про розмір нормативної грошової оцінки земельної ділянки, а надалі така довідка подається у разі затвердження нової нормативної грошової оцінки землі.

Відповідно до пункту 288.2 статті 288 ПК України платником орендної плати є орендар земельної ділянки.

За визначенням, наведеним у статті 21 Закону України "Про оренду землі", орендна плата за землю - це платіж, який орендар вносить орендодавцеві за користування земельною ділянкою згідно з договором оренди землі.

Пунктом 288.4 статті 288 ПК України встановлено, що розмір та умови внесення орендної плати встановлюються у договорі оренди між орендодавцем (власником) і орендарем.

Згідно із абзацом 1 пункту 288.1 статті 288 ПК України підставою для нарахування орендної плати за земельну ділянку є договір оренди такої земельної ділянки.

Підпунктом 288.5.1 пункту 288.5 статті 288 ПК України зазначено, що розмір орендної плати встановлюється у договорі оренди, але річна сума платежу не може бути меншою розміру земельного податку, встановленого для відповідної категорії земельних ділянок на відповідній території.

Пунктом 289.1 статті 289 ПК України передбачено, що для визначення розміру податку та орендної плати використовується нормативна грошова оцінка земельних ділянок. Центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин здійснює управління у сфері оцінки земель та земельних ділянок.

Відповідно до підпункту 271.1.1 пункту 271.1 статті 271 ПК України базою оподаткування є нормативна грошова оцінка земельних ділянок з урахуванням коефіцієнта індексації, визначеного відповідно до порядку, встановленого цим розділом.

Норми законодавства України, зокрема, Закони України "Про оцінку земель", "Про землеустрій", Податковий кодекс України, регулюють порядок та визначають органи, уповноважені на проведення, розроблення та затвердження нової нормативної грошової оцінки землі.

Підставою для проведення нормативної грошової оцінки земельних ділянок є рішення органу виконавчої влади або органу місцевого самоврядування (статті 15 Закону України "Про оцінку земель").

Порядок проведення нормативної грошової оцінки земельних ділянок встановлено статтею 18 Закону України "Про оцінку земель", яка визначає, що нормативна грошова оцінка земельних ділянок проводиться відповідно до державних стандартів, норм, правил, а також інших нормативно-правових актів на землях усіх категорій та форм власності.

Щодо земельних ділянок, розташованих у межах населених пунктів незалежно від їх цільового призначення нормативна грошова оцінка земельних ділянок проводиться не рідше, ніж один раз на 5-7 років. Нормативна грошова оцінка земельних ділянок проводиться юридичними особами, які є розробниками документації із землеустрою відповідно до Закону України "Про землеустрій".

Відповідно до статей 20, 23 Закону України "Про оцінку земель", за результатами нормативної грошової оцінки земельних ділянок складається технічна документація. Дані про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки оформлюються як витяг з технічної документації з нормативної грошової оцінки земель. Технічна документація з нормативної грошової оцінки земельних ділянок затверджується відповідною сільською, селищною, міською радою.

Рішення рад щодо нормативної грошової оцінки земельних ділянок розташованих у межах населених пунктів офіційно оприлюднюється відповідним органом місцевого самоврядування до 15 липня року, що передує бюджетному періоду, в якому планується застосування нормативної грошової оцінки земель або змін (плановий період). В іншому разі норми відповідних рішень застосовуються не раніше початку бюджетного періоду, що настає за плановим періодом (підпункт 12.3.4 пункту 12.3 статті 12 ПК України).

У відповідності до положень підпункту 12.3.3 пункту 12.3 статті 12 ПК України орган місцевого самоврядування у десятиденний строк з дня затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земель направляє в електронній формі до контролюючого органу інформацію про нормативну грошову оцінку земель. Контролюючі органи не пізніше 10 липня поточного року складають зведену інформацію про нормативну грошову оцінку земель. Центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику, не пізніше 15 липня поточного року оприлюднює на своєму офіційному веб-сайті зведену інформацію про проведену нормативну грошову оцінку земель.

З аналізу наведених норм вбачається, що при поданні першої декларації подається довідка про розмір нормативної грошової оцінки земельної ділянки, а у разі зміни НГО подається нова затверджена довідка НГО.

Підставою для проведення нормативної грошової оцінки земельних ділянок є рішення органу виконавчої влади або органу місцевого самоврядування. Технічна документація з нормативної грошової оцінки земельних ділянок затверджується відповідною сільською, селищною, міською радою. Рішення рад щодо нормативної грошової оцінки оприлюднюється відповідним органом місцевого самоврядування до 15 липня року, що передує бюджетному періоду. Після чого, Центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику, не пізніше 15 липня поточного року оприлюднює на своєму офіційному веб-сайті зведену інформацію про проведену (затверджену) нормативну грошову оцінку земель.

Згідно правової позиції Верховного Суду, викладеною в постановах від 14.09.2022 у справі № 640/20750/21, від 06.04.2021 у справі № 160/7382/20, від 02.11.2021 у справі № 400/771/20, від 11.06.2019 №826/16900/13-а контролюючий орган не є суб`єктом проведення та розрахунку нормативної грошової оцінки і має право враховувати тільки ті коефіцієнти, які розраховані в затвердженій міською радою технічній документації, враховуючи при цьому оціночний квартал та зону, в яких розташована земельна ділянка та її цільове призначення згідно з даними Державного земельного кадастру. Жодних підстав для застосування будь-яких інших коефіцієнтів, не передбачених технічною документацією з нормативної грошової оцінки, відповідач не має. Здійснений платником податку на підставі витягів з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки, є правомірним, що додатково підтверджується принципом правомірності рішень платника податку

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 07 лютого 2023 року у справі № 640/23439/20, зокрема, обчислення позивачем податкових зобов`язань зі сплати орендної плати за землю за період, що перевірявся, на підставі отриманих в 2015-2016 роках довідок (витягів) з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельних ділянок, затвердженої рішенням Київської міської ради "Про затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земель міста Києва" від 03.07.2014 №23/23, яке було чинним на дату проведення перевірки, та застосування до такої оцінки кумулятивної величини коефіцієнта індексації, розрахованої від дати затвердження оцінки відповідає умовам вище вказаних договорів оренди та вимогам законодавства є правомірним.

Окрім того, аналогічна позиція була викладена 15 січня 2025 року на сайті Державної податкової служби України:

Платник податків повинен використовувати нові дані про нормативну грошову оцінку земельної ділянки для розрахунку плати за землю з моменту, коли такі дані набирають чинності.

Набрання чинності рішень рад про встановлення нормативної грошової оцінки земельних ділянок врегульовано в статті 271 Кодексу.

Органи місцевого самоврядування приймають рішення про оновлення/встановлення нормативної грошової оцінки земельних ділянок, яке оприлюднюється відповідним органом місцевого самоврядування до 15 липня року, що передує бюджетному періоду, в якому планується застосування нормативної грошової оцінки земель або змін (плановий період).

Пунктом 4 Постанови № 1147 встановлено, що затверджена з урахуванням вимог пункту 271.2 статті 271 Податкового кодексу України до набрання чинності Методикою, затвердженою згідно з пунктом 1 цієї постанови, технічна документація з нормативної грошової оцінки земельних ділянок, технічна документація із загальнонаціональної (всеукраїнської) нормативної грошової оцінки земель сільськогосподарського призначення (на відповідній території) є чинною до початку застосування рішення відповідного органу місцевого самоврядування про затвердження нової технічної документації з нормативної грошової оцінки земельних ділянок.

При цьому, судом першої інстанції встановлено, що офіційний сайт Державної податкової служби України за посиланням: https://tax.gov.ua/dovidniki--reestri--perelik/dovidniki-/325490.html містить інформацію про нормативну грошову оцінку земель (за даними офіційного вебсайту Держгеокадастру), а саме: інформацію про нормативну грошову оцінку земель населених пунктів, 01.07.2017; інформацію про нормативну грошову оцінку земель сільськогосподарського призначення 01.01.2018; інформацію про нормативну грошову оцінку земель населених пунктів 01.01.2018; інформацію про нормативну грошову оцінку земель населених пунктів 01.01.2019; інформацію про нормативну грошову оцінку сільськогосподарських земель 01.01.2020. Інша інформація щодо нормативної грошової оцінки земель населених пунктів на сайті відсутня.

Таким чином, зі змісту вказаної інформації вбачається, що нормативно грошова оцінка земель міста Києва затверджена рішенням Київської міської ради від 03.07.2014 № 23/23. Інформація про нормативну грошову оцінку земель населених пунктів опублікована за 2017-2019 роки. Дані про внесення 22.10.2020 будь-яких змін до вказаного рішення Київської міської ради від 03.07.2014 № 23/23 (зі змінами від 10.03.2016 № 217/217), - відсутні.

Так, апелянт зазначає, що НГО земельної ділянки за кадастровим номером 800000000:90:283:0033 (площа 81,3223 га) за інформацією ДЗК 22.10.2020 року визначено у розмірі 972 268 648,87 грн, тоді як використана позивачем довідка про НГО № Ю-20353/2016 від 16.02.2016 р. встановлює НГО в розмірі 12 298 508,38 грн.

Разом з тим, колегія суддів зазначає, що ні акт камеральної перевірки ні роздруківка з сайту ДЗК не містять посилань на рішення Київської міської ради яким власне затверджено НГО від 22.10.2020 року вказаної земельної ділянки.

Також обґрунтовуючи апеляційну скаргу податковий орган вказує, що нова НГО земельної ділянки за кадастровим номером 800000000:90:283:0033 (площа 81,3223 га) затверджена рішенням Київської міської ради від 13.05.2021 року № 08/231-1543/П.

Водночас, судом встановлено, що рішення Київської міської ради від 13.05.2021 року № 08/231-1543/П, є проектом, що підтверджено представником Київської міської ради під час розгляду справи №320/23896/24 (у судовому засіданні), рішення в якій набрало законної сили згідно з постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 08.04.2025.

Розгляд вказаного проекту здійснювався Київською міською радою неодноразово, зокрема на засіданнях 13.05.2021, 22.06.2021, 23.06.2021, однак, у вказані дати рішення затверджено не було.

Судом встановлено, що технічну документацію з нормативної грошової оцінки земель міста Києва все ж таки затверджено, однак це відбулось рішенням Київської міської ради від 08.07.2021 року за № 1589/1630, що не заперечується позивачем.

Слід зауважити, що за змістом п. 5 вказаного рішення, Київською міською радою вирішено, що це рішення застосовується з 01.01.2023 року.

В подальшому, Київською міською радою вносились зміни до рішення від 08.07.2021 року за № 1589/1630 рішеннями від 18.12.2022 № 5829/5870 та від 07.12.2023 р. №7522/7563, якими відтерміновувався час, з якого затверджена НГО застосовується.

При цьому, станом на час вирішення даного спору, рішенням Київською міською радою від 08.07.2021 року за №1589/1630 набирає чинності та застосовується з 01 січня року, наступного після припинення або скасування воєнного стану.

Таким чином, наведене свідчить, що використана податковим органом НГО земельної ділянки за кадастровим номером 800000000:90:283:0033 (площа 81,3223 га) від 22.10.2020 року затверджена рішенням Київською міською радою від 08.07.2021 року за № 1589/1630 набирає чинності та застосовується з 01 січня року, наступного після припинення або скасування воєнного стану.

Отже, до настання вказаних обставин, застосуванню підлягає НГО вказана у довідці про НГО № Ю-20353/2016 від 16.02.2016 р.

Таким чином, Акціонерним товариством «ГІДРОМЕХАНІЗАЦІЯ.» при визначенні розміру орендної плати за землю, що підлягає до сплати, зокрема, по земельній ділянці із кадастровим номером 800000000:90:283:0031 (площа 2,9797 га) та земельній ділянці із кадастровим номером 800000000:90:283:0033 (площа 81,3223 га) вірно здійснено розрахунок з урахуванням НГО встановлених довідками № Ю-20353/2016 від 16.02.2016 р. та № Ю-20354 від 16.02.2016 р., затверджених Київською міською радою.

Враховуючи вищевикладене, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що податкове повідомлення-рішення від 23.08.2024 року №960540410, що прийнято Головним управлінням ДПС у м. Києві є протиправним та підлягає скасуванню.

За таких обставин, колегія суддів приходить до висновку, що рішення суду першої інстанції є законним, підстави для його скасування відсутні, так як суд, всебічно перевіривши обставини справи, вирішив спір у відповідності з нормами матеріального та процесуального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин.

Доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції, а тому не можуть бути підставою для скасування рішення Київського окружного адміністративного суду від 24 листопада 2025 року.

При цьому судовою колегією враховується, що згідно п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Відповідно до ст. 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.

Відповідно до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

За таких підстав апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін.

Керуючись ст. ст. 241, 242, 243, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, колегія суддів,-

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційну скаргу Головного управління ДПС у м. Києві залишити без задоволення, а рішення Київського окружного адміністративного суду від 24 листопада 2025 року - без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її ухвалення та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду у строк, визначений ст. 329 КАС України.

Суддя-доповідач: Бужак Н.П.

Судді: Беспалов О.О.

Ключкович В.Ю.

Повний текст виготовлено: 29 квітня 2026 року.