Справа № 320/51421/24
Суддя: Скрипка І.М.
Дата ухвалення: 2026-04-14 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

14 квітня 2026 року Київ № 320/51421/24

Київський окружний адміністративний суд у складі судді Скрипки І.М., розглянувши питання про розгляд справи за правилами загального позовного провадження в адміністративній справі за позовом до Головного управління ДПС у м. Києві та Державної податкової служби України про визнання протиправними і скасування рішень та зобов`язання вчинити певні дії,

в с т а н о в и в:

ТОВ «Пауер-Девелопмент» 20.08.2024 звернулось через підсистему «Електронний суд» до Київського окружного адміністративного суду (у зв`язку з надмірним навантаженням зареєстрований в суді 06.11.2024) з позовом до Головного управління ДПС у м. Києві та Державної податкової служби України.

Просили суд визнати протиправними та скасувати 4 рішення комісії Головного управління ДПС у м. Києві, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації), а саме: № 11407179/43310080 від 11.07.2024, № 11407178/43310080 від 11.07.2024, № 11407177/43310080 від 11.07.2024 і № 11407176/43310080 від 11.07.2024 та зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних 4 податкових накладних позивача, днем їх подання.

У зв`язку з невідповідністю позовної заяви вимогам процесуального закону, керуючись статтею 169 Кодексу адміністративного судочинства України, суд ухвалою від 12.11.2024 позов залишив без руху з наданням позивачу строку для усунення виявлених недоліків.

Ухвалою суду від 19.12.2024 судом відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без проведення судового засідання.

Представником відповідача заявлено клопотання про розгляд справи за правилами загального позовного провадження. В обґрунтування клопотання зазначали, що така справа є важливою для ГУ ДПС у м. Києві, а також для забезпечення інтересів держави і суспільства, а можливість участі осіб, які беруть участь у справі в судовому засіданні є найважливішою гарантією реалізації процесуальних прав; стверджували, що предмет доказування у цій справі складний.

Розглядаючи заяву, суд виходить із такого.

За приписами статті 12 Кодексу адміністративного судочинства України адміністративне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку позовного провадження (загального або спрощеного).

Спрощене позовне провадження призначене для розгляду справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.

Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.

За змістом частин другої, третьої статті 257 Кодексу адміністративного судочинства України за правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

При вирішенні питання про розгляд справи за правилами спрощеного або загального позовного провадження суд ураховує: значення справи для сторін; обраний позивачем спосіб захисту; категорію та складність справи; обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначати експертизу, викликати свідків тощо; кількість сторін та інших учасників справи; чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Особливості розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження встановлені статтею 262 Кодексу адміністративного судочинства України.

За нормами частини п`ятої вказаної статті суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Тобто, за загальним правилом, відкриті у спрощеному позовному провадженні справи розглядаються судом без виклику сторін за наявними у справі матеріалами.

За положеннями частини четвертої статті 260 Кодексу адміністративного судочинства України, якщо відповідач в установлений судом строк подасть заяву із запереченнями проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження, суд залежно від обґрунтованості заперечень відповідача протягом двох днів із дня її надходження до суду постановляє ухвалу про:1) залишення заяви відповідача без задоволення; 2) розгляд справи за правилами загального позовного провадження та заміну засідання для розгляду справи по суті підготовчим засіданням.

Частиною шостою статті 12 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що для цілей цього Кодексу справами незначної складності є, зокрема типові справи та інші справи, у яких суд дійде висновку про їх незначну складність, за винятком справ, які не можуть бути розглянуті за правилами спрощеного позовного провадження.

У силу вимог частини четвертої статті 257 Кодексу адміністративного судочинства України, за правилами спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах: 1) щодо оскарження нормативно-правових актів, за винятком випадків, визначених цим Кодексом; 2) щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень, якщо позивачем також заявлено вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної такими рішеннями, діями чи бездіяльністю, у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 3) про примусове відчуження земельної ділянки, інших об`єктів нерухомого майна, що на ній розміщені, з мотивів суспільної необхідності; 4) щодо оскарження рішення суб`єкта владних повноважень, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

У цьому випадку предмет позову не стосується оскарження нормативно-правових актів, рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень, якщо позивачем також заявлено вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної такими рішеннями, діями чи бездіяльністю, у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, про примусове відчуження земельної ділянки, інших об`єктів нерухомого майна, що на ній розміщені, з мотивів суспільної необхідності та рішення суб`єкта владних повноважень, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Про необхідність розгляду справи у порядку загального позовного провадження представник відповідача зазначив про важливість справи і складність предмету доказування і необхідність реалізації права на участь у судовому засідання.

Разом із тим, у цій заяві не зазначено, встановлення яких обставин у справі є неможливим шляхом аналізу письмових доказів і пояснень та вимагає проведення судового засідання.

До того ж, позивач, який звернувся за захистом свого порушеного права, - клопотання про розгляд справи у порядку загального позовного провадження або у спрощеному провадженні з викликом сторін до суду не подавав. Натомість, відповідач, який подав заяву, - є суб`єктом владних повноважень, процесуальна діяльність якого направлена на доведення правомірності оскаржуваного рішення (дій, бездіяльності), винесеного в порядку реалізації відповідачем владних управлінських повноважень. Така діяльність відповідача полягає в подачі до суду всіх наявних належних документів (їх копій), які стосуються предмету позову. Саме такі документи відповідач може подати до суду, як належні і допустимі докази.

Також суд враховує, що згідно з ухвалою про відкриття провадження у справі її учасникам надається можливість скористатися своїми процесуальними правами, у тому числі, надати відзив на позовну заяву, відповідь на відзив, заперечення, пояснення з приводу заявлених позовних вимог, а також докази, які заздалегідь надсилаються або надаються особою, яка їх подає, іншим учасникам справ; кожен з таких осіб має право безпосередньо знайомитися з матеріалами справи. У той же час, бажання учасника справи викласти свою позицію у судовому засіданні, яка міститься в письмових поясненнях, не зумовлює необхідність призначення до розгляду справи з викликом її учасників.

Ураховуючи предмет і характер спірних відносин у цій справі, незазначення будь-яких вагомих підстав для її розгляду в загальному позовному провадженні відповідачем, беручи до уваги, що за правилами спрощеного провадження може бути розглянута будь-яка справа, окрім перерахованих у частині четвертій статті 12 Кодексу адміністративного судочинства України, зважаючи на навантаження у Київському окружному адміністративному суді, суд доходить висновку про відсутність підстав для розгляду названої справи у порядку загального позовного провадження.

Приймаючи до уваги викладене, керуючись статтями 12, 172, 243, 248, 257-262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

у х в а л и в:

відмовити у задоволенні заяви про розгляд справи у порядку загального позовного провадження.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення (підписання) суддею та не підлягає оскарженню. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Скрипка І.М.