Справа № 520/8214/26
Суддя: Шляхова О.М.
Дата ухвалення: 2026-04-14 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

14 квітня 2026 року Справа № 520/8214/26

Суддя Харківського окружного адміністративного суду Шляхова О.М., розглянувши адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю "Харківська долина" (вул. Вартових Неба, буд. 42, кім. 311, м. Харків, Харківський р-н, Харківська обл., 61072, ) до Головного управління Держгеокадастру у Харківській області (вул. Космічна, буд. 21, 8-9 пов., м. Харків, 61145, ) про визнання дій протиправними, визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії, -

У С Т А Н О В И В:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Харківська долина" звернулося до Харківського окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління Держгеокадастру у Харківській області, в якому просить суд:

- визнати протиправними дії Головного управління Держгеокадастру у Харківській області, які полягають у неправильному визначенні у витязі №НВ-025 від 29.09.2025 із технічної документації з нормативної грошової оцінки розміру нормативної грошової оцінки земельної ділянки з кадастровим номером :03:007:0063, площею 28,7696 га, по проспекту Московському, 183-Б у місті Харкові, що становить 1 547 828 804, 40 грн.;

- визнати протиправним та скасувати, виданий Головним управлінням Держгеокадастру у Харківській області витяг за №НВ-025 від 29.09.2025 із технічної документації з нормативної грошової оцінки земельної ділянки з кадастровим номером :03:007:0063;

- зобов`язати Головне управління Держгеокадастру у Харківській області видати ТОВ «Харківська долина» () витяг з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки площею 28,7696 га, розташованої по проспекту Московському, 183-Б у місті Харкові (кадастровий номер :03:007:0063) із застосуванням при розрахунку нормативної грошової оцінки земельної ділянки таких показників: площа земельної ділянки - 28,7696 га,; середня (базова) вартість 1 кв. м - 639, 78 грн./ кв. м, коефіцієнт Км2 - 2,51; сукупний коефіцієнт Км3 - 1,03; коефіцієнт Кф - 1,50; коефіцієнт індексації - 1,4890568, станом на 29.09.2025.

Відповідно до п.3 ч.1 ст.171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Частиною 6 статті 161 КАС України передбачено, що у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Відповідно до частини першої статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Згідно з частиною другою статті 122 КАС України, для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Як вбачається з позовної заяви, позивач просить скасувати витяг Головного управління Держгеокадастру у Харківській області за №НВ-025 від 29.09.2025 із технічної документації з нормативної грошової оцінки земельної ділянки з кадастровим номером :03:007:0063.

Зі змісту позовної заяви, позивач дізнався про існування оспорюваних обставин, що порушують його права та інтереси 24.10.2025 у процесі оформлення договору оренди земельної ділянки з Харківської міської радою. 15 вересня 2025 року між позивачем та адвокатом Рагуліною Н.С укладено договір про надання правової допомоги №15-09/2025. Згідно з актом приймання-передачі наданих послуг від 24.10.2025 до договору про надання правової допомоги №15-09/2025 від 15.09.2025 адвокатом Рагуліною Н.С. отримано в Департаменті земельних відносин Харківської міської ради договір оренди землі (оригінал на чотирьох аркушах, не датований, не підписаний, прошитий у Департаменті земельних відносин Харківської міської ради, у 2-х екземплярах), щодо надання в оренду Харківською міською радою клієнту земельної ділянки з кадастровим № :03:007:0063, загальною площею 28,7696 га, що розташована по проспекту Героїв Харкова (колишня назва - проспект Московський), 183-Б у місті Харкові. 24.10.2025 на підставі акту приймання-передачі наданих послуг від 24.10.2025 адвокат Рагуліна Н.С. передала позивачу договір оренди землі. Позивач ознайомившись зі змістом отриманого від адвоката Рагуліної Н.С. договору оренди землі дізнався, що нормативна грошова оцінка земельної ділянки з кадастровим №:03:007:0063, загальною площею 28,7696 га, що розташована по проспекту Героїв Харкова (колишня назва - проспект Московський), 183-Б у місті Харкові становить 1 547 828 804, 40 грн. відповідно до витягу №НВ-025 від 29.09.2025 з технічної документації про нормативну грошову оцінку (п.5 Договору оренди землі).

Суд зазначає, що для визначення початку перебігу строку для звернення до суду необхідно встановити час коли позивач дізнався або повинен був дізнатися про порушення своїх прав, свобод та інтересів.

Позивачу недостатньо лише послатися на необізнаність про порушення його прав, свобод та інтересів; при зверненні до суду він повинен довести той факт, що він не міг дізнатися про порушення свого права й саме із цієї причини не звернувся за його захистом до суду протягом встановленого строку від дати порушення його прав, свобод чи інтересів.

При визначенні поважності причин пропуску строку звернення до суду слід виходити з правової позиції, висловленої Верховним Судом у постанові від 31.05.2023 у справі № 160/9356/22, згідно якої поновлення встановленого процесуальним законом строку для подання позовної заяви здійснюється судом у виняткових, особливих випадках й лише за наявності обставин об`єктивного і непереборного характеру (підтверджених доказами), які істотно ускладнили або унеможливили своєчасну реалізацію права на звернення до суду із позовом.

Правовий інститут строків звернення до адміністративного суду за захистом свого порушеного права не містить вичерпного, детально описаного переліку причин чи критеріїв їх визначення. Натомість закон запроваджує оцінні, якісні параметри визначення причин їх недотримання - вони повинні бути поважними, реальними або, непереборними і об`єктивно нездоланними на час перебігу строків звернення до суду.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 08.10.2020 у справі № 9901/32/20 дійшла висновку, що інакшого способу визначити, які причини належить віднести до поважних, ніж через зовнішню оцінку (кваліфікацію) змісту конкретних обставин, хронологію та послідовність дій суб`єкта правовідносин перед зверненням до суду за захистом свого права, немає. Під таку оцінку мають потрапляти певні явища, фактори та їх юридична природа; тривалість строку, який пропущений; те, чи могли і яким чином певні фактори завадити вчасно звернутися до суду, чи перебувають вони у причинному зв`язку із пропуском строку звернення до суду; яка була поведінка суб`єкта звернення протягом цього строку; які дії він вчиняв, і чи пов`язані вони з готуванням до звернення до суду тощо.

Причина пропуску строку звернення до суду може вважатися поважною, якщо вона відповідає одночасно усім таким умовам: 1) це обставина або кілька обставин, яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк; 2) це обставина, яка виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк; 3) ця причина виникла протягом строку, який пропущено; 4) ця обставина підтверджується належними і допустимими засобами доказування.

Тобто, поважними причинами можуть визнаватися лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що звернулася з позовною заявою, пов`язані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належним чином.

Отже, поновленню підлягають лише порушені з поважних причин процесуальні строки, встановлені законом.

Дотримання строків звернення до адміністративного суду є однією з умов дисциплінування учасників публічно-правових відносин, якщо ці відносини стали спірними.

Законодавче закріплення строків звернення з адміністративним позовом до суду є гарантією стабільності публічно-правових відносин, призначенням якої є забезпечення своєчасної реалізації права на звернення до суду, стабільної діяльності суб`єктів владних повноважень при здійсненні управлінських функцій. Інститут строків у адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах та стимулює суд і учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Строки звернення до адміністративного суду з позовом обмежують час, протягом якого такі правовідносини вважаються спірними. Після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Установлення строків звернення до адміністративного суду у системному зв`язку з принципом правової визначеності слугує меті забезпечення передбачуваності для відповідача (як правило, суб`єкта владних повноважень в адміністративних справах) та інших осіб того, що зі сплином установленого проміжку часу прийняте рішення, здійснена дія (бездіяльність) не матимуть поворотної дії в часі та не потребуватимуть скасування, а правові наслідки прийнятого рішення або вчиненої дії (бездіяльності) не будуть відмінені у зв`язку з таким скасуванням. Тобто, встановлені строки звернення до адміністративного суду сприяють уникненню ситуації правової невизначеності щодо статусу рішень, дій (бездіяльності) суб`єкта владних повноважень.

Також, Верховний Суд зазначив, що обмеження строку звернення до суду шляхом встановлення відповідних процесуальних строків, не впливає на зміст та обсяг конституційного права на судовий захист і доступ до правосуддя (Рішення Конституційного Суду України від 13.12.2011 № 17-рп/2011). Такі обмеження направленні на досягнення юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулюють учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків та поважати права та інтереси інших учасників правовідносин.

Слід зауважити, що позивач при укладені договору оренди землі 15.09.2025 був обізнаний щодо складових чинників (коефіцієнтів), які застосовані при розрахунку нормативної грошової оцінки земельної ділянки, проте до суду позивач звернувся 07.04.2026, тобто з пропуском строку, передбаченого статтею 122 КАС України.

Стосовно посилання представника на те, що 24.10.2025 на підставі акту приймання-передачі наданих послуг від 24.10.2025 адвокат Рагуліна Н.С. передала позивачу договір оренди землі, то суд зауважує, що такі дії не змінюють моменту, з якого позивач повинен був дізнатися про порушення своїх прав, а свідчать лише про час, коли позивач почав вчиняти дії щодо реалізації свого права і ця дата не пов`язується з початком перебігу строку звернення до суду.

При цьому слід мати на увазі, що поняття «повинен був дізнатися» необхідно розуміти як неможливість незнання, високу вірогідність, можливість дізнатися про порушення своїх прав. Зокрема, особа має можливість дізнатися про порушення своїх прав, якщо їй відомо про обставини прийняття рішення чи вчинення дій і у неї відсутні перешкоди для того, щоб дізнатися про те, яке рішення прийняте або які дії вчинені (постанова Верховного Суду від 21.02.2020 №340/1019/19).

Представником позивача не надано жодних належних та допустимих доказів об`єктивної неможливості звернутися до суду у встановлені законом терміни.

Вищевказане, на думку суду, свідчить про триваючу пасивну поведінку позивача, доказів неможливості своєчасно звернутися з даним позовом до суду, позивачем не надано

Відтак, подавши позовну заяву 07.04.2026 позивач пропустив шестимісячний строк звернення до суду, що визначений ст. 122 КАС України.

Однак, позивач не подав заяву про поновлення строку звернення до суду, із наведенням обставин (причин), пов`язаних з дійсними істотними перешкодами та труднощами для своєчасного вчинення дій щодо звернення до суду з позовом за захистом порушеного права, протягом установленого законом строку, що суперечить частині шостій статті 161 КАС України.

Відповідно до ч.1 ст.123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

За таких обставин, позовну заяву належить залишити без руху у відповідності до ч.1 ст.169 КАС України, а позивачу надати строк для усунення недоліків останньої.

Керуючись статтями 160, 161, 169, 241, 243, 256 КАС України, -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Харківська долина" (вул. Вартових Неба, буд. 42, кім. 311, м. Харків, Харківський р-н, Харківська обл., 61072, ) до Головного управління Держгеокадастру у Харківській області (вул. Космічна, буд. 21, 8-9 пов., м. Харків, 61145, ) про визнання дій протиправними, визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії - залишити без руху.

Надати позивачу термін - десять календарних днів з дня отримання копії ухвали, для усунення недоліків позовної заяви, шляхом надання заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду з обґрунтуванням причин пропуску та доказів, що підтверджують причини пропуску.

Копію ухвали невідкладно надіслати позивачу.

Роз`яснити позивачеві, що у разі невиконання вимог ухвали позовна заява підлягає поверненню.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Шляхова О.М.