Справа № 520/8529/26
Суддя: Бабаєв А.І.
Дата ухвалення: 2026-04-15 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

15 квітня 2026 року Справа № 520/8529/26

Суддя Харківського окружного адміністративного суду Бабаєв А.І., розглянувши адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю "Науково-виробниче підприємство "ІСТОК" (61002, Харківська обл., місто Харків, вул. Алчевських, будинок 19, літ. Б-2, офіс 5, ) до Головного управління ДПС у Харківській області (61057, Харків, вул. Григорія Сковороди, 46, ), Державної податкової служби України (04053, м. Київ, Львівська пл., 8, ) про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії -

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Науково-виробниче підприємство "ІСТОК" звернулось до Харківського окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління ДПС у Харківській області, Державної податкової служби України, в якому просить суд:

- визнати протиправним та скасувати Рішення про відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН за № 12645885/37998006 від 19.03.2025 р. (ПН № 33 від 12.12.2024 р.);

- зобов`язати Державну податкову службу України (код в ) зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкову накладну № 33 від 12.12.2024 року в ЄРПН за № 12645885/37998006.

Дослідивши позовну заяву, а також долучені до неї документи, суддя дійшов висновку про необхідність залишення позовної заяви без руху, керуючись наступним.

Згідно з п.5 ч.1 ст.171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).

Приписами ч. 1 ст. 122 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Відповідно до ч.2 ст.122 Кодексу адміністративного судочинства України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Судова палата з розгляду справ щодо податків, зборів та інших обов`язкових платежів Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду у постанові від 11 жовтня 2019 року у справі № 640/20468/18 (адміністративне провадження № К/9901/16396/19) зазначила, що спеціальні строки для звернення до суду з позовом про скасування рішень контролюючих органів, що не пов`язані з нарахуванням грошових зобов`язань, зокрема рішення про відмову в реєстрації податкової накладної в ЄРПН та зобов`язання її зареєструвати, після проведення процедури адміністративного оскарження та отримання рішення про залишення скарги без задоволення, нормами ПК України не визначені, тому інші рішення контролюючих органів, які не стосуються нарахування грошових зобов`язань платника податків, за умови попереднього використання позивачем досудового порядку вирішення спору (застосування процедури адміністративного оскарження - абзац третій пункту 56.18 статті 56 ПК України), оскаржуються в судовому порядку в такі строки: а) тримісячний строк для звернення до суду встановлюється за умови, якщо рішення контролюючого органу за результатами розгляду скарги було прийнято та вручено платнику податків (скаржнику) у строки, встановлені ПК України. При цьому такий строк обчислюється з дня вручення скаржнику рішення за результатами розгляду його скарги на рішення контролюючого органу; б) шестимісячний строк для звернення до суду встановлюється за умови, якщо рішення контролюючого органу за результатами розгляду скарги не було прийнято та/або вручено платнику податків (скаржнику) у строки, встановлені ПК України.

Відповідно до ч.5 ст.242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Так, позивач оскаржує рішення про відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН за № 12645885/37998006 від 19.03.2025 р.

При цьому, не погодившись з зазначеним рішенням, позивачем було подано скаргу на рішення № 12645885/37998006 від 19.03.2025.

За результатами розгляду зазначеної скарги було прийнято рішення 08.04.2025 року №15353/37998006/2, яким залишено скаргу без задоволення та рішення комісії регіонального рівня про відмову у реєстрації податкової накладної без змін.

Адміністративний позов сформовано в системі «Електронний суд» 09.04.2026 року та зареєстровано судом 10.04.2026 року.

Тобто, позивач звернувся з позовом поза межами строку звернення з позовом до суду.

Позивач просив визнати причини пропущення строку звернення до суду поважними.

В обґрунтування вказаного клопотання зазначено, що внаслідок обстрілів неодноразово фіксувалися тривалі перебої з електропостачанням, багаторазово електропостачання було відсутнє протягом кількох діб поспіль, у такі періоди працівники не мали ані доступу до електронних баз, ані можливості працювати з комп`ютерною технікою та офісним обладнанням, що є критично необхідним для підготовки позовних матеріалів. Вказано, що вся первинна документація підприємства, бухгалтерські регістри, податкові дані, електронні реєстри та інші відомості, необхідні для формування правової позиції та підтвердження обставин справи, зберігаються на електронних носіях та у спеціалізованому програмному забезпеченні. Вказано, що через постійні перебої з електропостачанням доступ до цих відомостей був суттєво ускладнений або повністю відсутній. Зазначено, що на підприємстві працює лише один бухгалтер, який виконує весь комплекс облікових, фінансових, звітних та адміністративних функцій, у ситуації воєнних дій та нестабільного енергопостачання бухгалтер був змушений у першу чергу забезпечувати безперервність господарської діяльності підприємства: своєчасне ведення обліку, подання звітності, опрацювання податкових накладних, розрахункових документів, а також інші невідкладні обов`язки. Вказано, що підготовка повного пакету документів для звернення до суду потребувала значного часу, можливості доступу до відповідних електронних носіїв та стабільних умов роботи, що в об`єктивних умовах воєнного стану було неможливим. Зазначено, що за умов стабілізації комунікацій позивач отримав можливість звернутися до адвоката Кутового Г.І. для підготовки та подання позовної заяви про оскарження рішення контролюючого органу. Вказано, що директор ТОВ «НВП «ІСТОК» не є фахівцем у галузі права, не має необхідних загальних та спеціальних знать і навичок для представництва та захисту прав позивача у адміністративному процесі, тому для належного представлення власних інтересів позивач потребує допомоги представника-фахівця з юридичною освітою, який є кваліфікованим спеціалістом.

Суд враховує висновок Верховного Суду у постанові від 11.02.2025 по справі №160/9000/24, згідно якого сам по собі факт запровадження воєнного стану в Україні не є безумовною підставою для поновлення процесуального строку, а тому це питання має вирішуватися в кожному конкретному випадку з урахуванням доводів, наведених у заяві та обставин, які існували та об`єктивно перешкоджали вчиненню процесуальних дій. Такий підхід відповідає усталеній і послідовній практиці Верховного Суду.

Так, позивачем не доведено, що пропуск строку звернення до суду з даним позовом знаходиться в прямому причинному зв`язку з обставиною введення воєнного стану, повномасштабного вторгнення російської федерації на територію України, обстрілів та перебоїв з електропостачанням.

Щодо посилань позивача на те, що за умов стабілізації комунікацій позивач отримав можливість звернутися до адвоката, суддя виходить з наступного.

Так, Верховний Суд у постанові від 06.04.2026 по справі № 460/2933/24 зазначив про безпідставність доводів позивача, що пропуск строку звернення до суду відбувся з незалежних від неї причин, оскільки не здійснено активних дій після виданого доручення щодо надання безоплатної вторинної правової допомоги адвокатом.

При цьому, до даного позову додано ордер складений на підставі договору про надання правничої допомоги від 25.11.2025.

Проте, даний позов сформовано в системі «Електронний суд» 09.04.2026 року та зареєстровано судом 10.04.2026 року.

Тобто, після сплину трьох місяців після укладення договору про надання правничої допомоги від 25.11.2025.

Отже, вказані посилання позивача не можуть вважатись поважними причинами пропуску строку звернення з даним позовом.

Таким чином, заява позивача про поновлення строку звернення до адміністративного суду є необґрунтованою та задоволенню не підлягає.

З огляду на викладене, суд приходить до висновку, що усуваючи недоліки позовної заяви позивачу необхідно надати до суду заяву про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду із зазначенням інших підстав для поновлення строку.

Відповідно до ч.1, ч.2 ст.123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку. Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

На підставі вищевикладеного та керуючись ст.123, ст. 240, ст. 248, ст. 256, ст. 293, ст. 295, ст. 297 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,

У Х В А Л И В:

У задоволенні заяви Товариства з обмеженою відповідальністю "Науково-виробниче підприємство "ІСТОК" про поновлення строку звернення з позовом до суду відмовити.

Адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю "Науково-виробниче підприємство "ІСТОК" до Головного управління ДПС у Харківській області, Державної податкової служби України про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії - залишити без руху.

Надати позивачу термін десять календарних днів з дня отримання копії ухвали для подання заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду із зазначенням підстав для поновлення строку.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання суддею (суддями).

Суддя Бабаєв А.І.