Справа № 240/4169/26
Суддя: Окис Тетяна Олександрівна
Дата ухвалення: 2026-04-21 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 квітня 2026 року м. Житомир справа № 240/4169/26

категорія 108120000

Житомирський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Окис Т.О., розглянувши в електронній формі у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) справу за позовом Управління житлово-комунального господарства та екології Звягельської міської ради до Державної аудиторської служби України, третя особа, що не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача, Товариство з обмеженою відповідальністю «УКРБУД-ПРОЕКТ-РЕКОНСТРУКЦІЯ», про визнання протиправним та скасування висновку,

установив:

04 лютого 2026 року Управління житлово-комунального господарства та екології Звягельської міської ради (далі позивач, Управління) через систему «Електронний суд» звернулося до суд з позовом, у якому просить визнати протиправними та скасувати висновок Державної аудиторської служби України (далі відповідач, Держаудитслужба) про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2025-11-11-013861-a від 21 січня 2026 року.

На обґрунтування позовних вимог зазначає, що висновок є необґрунтованим, незаконним та таким, що не відповідає і суперечить нормам чинного законодавства. Зауважує, що виявлені під час моніторингу порушення усунуті. Твердження органу контролю про те, що пропозиція учасника не відповідала умовам технічної специфікації та іншим вимогам щодо предмета закупівлі тендерної документації, а тому підлягала відхиленню, є помилковим, оскільки в його основу покладено суб`єктивну думку та необ`єктивну інформацію, яка в свою чергу не відповідає положенням чинного законодавства. За наведених обставин, оскаржуваний висновок, на переконання позивача, не відповідає критеріям, передбаченим у частині 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, зокрема, критерію пропорційності, а тому є протиправним та підлягає скасуванню.

Ухвалою суду від 25 лютого 2026 року позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі, призначено до розгляду в електронній формі за правилами спрощеного позовного провадження, залучено до участі у справі як третю особу, що не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача, Товариство з обмеженою відповідальністю «УКРБУД-ПРОЕКТ-РЕКОНСТРУКЦІЯ» (далі третя особа ТОВ «УКРБУД-ПРОЕКТ-РЕКОНСТРУКЦІЯ»), надано відповідачу та третій особі час для подання відзиву на позов та пояснень щодо суті спору.

17 березня 2026 року до суду надійшов відзив, у якому відповідач просить відмовити у задоволенні позовних вимог у повному обсязі. Вказує, що зазначення у кошторисній документації сторонньої юридичної особи як замовника нівелює правовий статус поданого документа як складової частини конкретної тендерної пропозиції. Кошторисний розрахунок за своєю суттю є індивідуалізованим документом, що складається під конкретний об`єкт будівництва (ремонту) та конкретного контрагента. Наявність у складі тендерної пропозиції кошторису на ім`я іншого замовника (комунальне підприємство Звягельської міської ради «Звягельводоканал») свідчить про те, що учасником подано розрахунок, сформований для сторонньої процедури закупівлі або іншого господарського об`єкта. Це не є технічною опискою чи механічною помилкою (як пропущена літера чи неправильний шрифт), позаяк стосується суб`єктного складу правочину. Такий документ не може вважатися частиною пропозиції, адресованої саме позивачу, позаяк він юридично не підтверджує готовності учасника виконати роботи на умовах поточної тендерної документації. Отже, такий недолік прямо впливає на зміст пропозиції та її достовірність, що виключає можливість застосування Переліку формальних помилок. Наведене, на переконання відповідача, свідчить про безпідставність застосування замовником вимог пункту 43 та порушення вимог абзацу 2 підпункту 2 пункту 44 Особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України «Про публічні закупівлі», на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 12 жовтня 2022 року №1178 з наступними змінами та доповненнями у редакції на час виникнення спірних правовідносин (далі Особливості). Наголошує, що зобов`язання щодо усунення порушень законодавства у сфері публічних закупівель шляхом скасування рішення від 18 грудня 2025 року № 154 про визначення ТОВ «УКРБУД-ПРОЕКТ-РЕКОНСТРУКЦІЯ» переможцем закупівлі як єдиного можливого шляху усунення виявлених порушень на момент проведення моніторингу цієї процедури закупівлі та складання висновку про результати моніторингу процедури закупівлі є таким, що направлений на приведення взаємовідносин у правову, законодавчо врегульовану площину. При цьому, враховуючи той факт, що виявлені порушення мають вплив на перебіг процедури закупівлі та на її результат, зобов`язання щодо скасування рішення про визначення переможця є пропорційним та співмірним з вагою виявлених порушень.

06 квітня 2026 року до суду надійшла відповідь на відзив, у якій позивач зауважує, що доводи Держаудитслужби, що нібито замовник виявив невідповідності в частині відсутності в складі пропозиції розрахунку договірної ціни та зведеного кошторису, не відповідають реальним обставинам та спрямовані виключно на введення суду в оману. Звертає увагу суду, що сам документ «Кошторис_розрахунки.pdf від 1 грудня 2025» відповідав всім вимогам тендерної документації замовника, оскільки він був складений згідно КНУ «Настанова з визначення вартості будівництва» та відповідає вимогам замовника в частині технічних та кількісних показників, а також назві предмета закупівлі, тому дії замовника щодо оприлюднення повідомлення з вимогою про усунення таких невідповідностей в цілому відповідали вимогам пункту 43 Особливостей.

Третя особа своїм правом на подання пояснень не скористалася.

За результатами вивчення поданих сторонами документів, суд установи, що 11 листопада 2025 року Управлінням оголошено процедуру закупівлі «Нове будівництво каналізаційної мережі від вул. Євгена Коновальця до вул. Лесі Українки в м. Звягель Житомирської області». Очікувана вартість процедури закупівлі 28 003 362,00 грн з ПДВ. Ідентифікатор закупівлі UA-2025-11-11-013861-a.

02 грудня 2025 року відбулося розкриття тендерних пропозицій, за наслідками чого з`ясовано, що участь у закупівлі взяв один учасник ТОВ «УКРБУД-ПРОЕКТ-РЕКОНСТРУКЦІЯ».

Оскільки тендерна пропозиція учасника відповідала вимогам тендерної документації, а підстави для її відхилення були відсутні, рішенням уповноваженої особи Управління, оформлене протоколом від 18 грудня 2025 року, ТОВ «УКРБУД-ПРОЕКТ-РЕКОНСТРУКЦІЯ» визначено переможцем процедури закупівлі.

29 грудня 2025 року головою Держаудитслужби підписаний наказ №349 «Про початок моніторингу процедури закупівель / закупівель». Під номером 49 додатку до названого наказу зазначено номер закупівлі UA-2025-11-11-013861-a.

Під час проведення моніторингу в електронній системі закупівель розміщено запити замовнику про надання пояснень.

Зокрема, 09 січня 2026 року розміщено запит, згідно якого у межах проведення моніторингу цієї закупівлі відповідно до пунктів 6 та 11 статті 10 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні», частини 5 статті 8 Закону України «Про публічні закупівлі» та підпунктів 2 та 9 пункту 6 Положення про Південний офіс Держаудитслужби, затвердженого наказом Державної аудиторської служби України від 02 червня 2016 року № 23, постала потреба в отриманні таких пояснень (інформації та документів), зокрема, пояснень, обґрунтувань щодо застосування вимог про усунення невідповідностей до учасника ТОВ «УКРБУД-ПРОЕКТ-РЕКОНСТРУКЦІЯ», які передбачали подання та/або заміну документів в частині надання технічних та якісних характеристик предмету закупівлі, зокрема документів, які підтверджують кошторисної та договірної документації; дозвільних документів та декларацій відповідності матеріально-технічної бази.

14 січня 2026 року позивач розмістив роз`яснення, згідно яких у складі тендерної пропозиції учасником ТОВ «УКРБУД-ПРОЕКТ-РЕКОНСТРУКЦІЯ» надано розрахунок договірної ціни та зведений кошторис, що складений згідно КНУ «Настанова з визначення вартості будівництва» та відповідає вимогам замовника в частині технічних та кількісних показників, а також назви предмета закупівлі. Однак, учасником в полі «Замовник» вказано інформацію щодо установи, що не є замовником робіт (та відповідно замовником згідно процедури відкритих торгів) за даним предметом закупівлі. Така невідповідність не призводить до зміни предмета закупівлі «Нове будівництво каналізаційної мережі від вул. Євгена Коновальця до вул. Лесі Українки в м. Звягель Житомирської області», тому замовником прийнято рішення розмістити повідомлення про усунення невідповідностей в тому числі задля забезпечення принципу здійснення публічних закупівель щодо об`єктивного та неупередженого визначення переможця процедури закупівлі.

21 січня 2026 року в електронній системі закупівель опубліковано висновок про результати моніторингу закупівлі Держаудитслужби з названого вище предмета закупівлі.

Як убачається з висновку, моніторингом установлено, що за результатами аналізу питання розгляду тендерної пропозиції ТОВ «УКРБУД-ПРОЕКТ-РЕКОНСТРУКЦІЯ» встановлено порушення вимог пункту 43 та абзацу 2 підпункту 2 пункту 44 Особливостей.

З огляду на встановлені порушення законодавства у сфері публічних закупівель, керуючись статтями 5 та 10 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні», статтею 8 Закону України «Про публічні закупівлі» зобов`язано позивача здійснити заходи шляхом скасування рішення від 18 грудня 025 року №154 про визначення ТОВ «УКРБУД-ПРОЕКТ-РЕКОНСТРУКЦІЯ» переможцем закупівлі та протягом п`яти днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів.

Не погодившись із названим висновком, позивач звернувся з цим позовом до суду.

Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для її розгляду і вирішення спору по суті, суд дійшов до таких висновків.

Відповідно до частини 2 статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові та організаційні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні регламентовано Законом України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» від 26 січня 1993 року №2939-XII з наступними змінами та доповненнями у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин (далі Закон України №2939-ХІІ).

Згідно з частиною 1 статті 1 цього Закону здійснення державного фінансового контролю забезпечує центральний орган виконавчої влади, уповноважений Кабінетом Міністрів України на реалізацію державної політики у сфері державного фінансового контролю (далі орган державного фінансового контролю).

Постановою Кабінету Міністрів України від 28 жовтня 2015 року №868 «Про утворення Державної аудиторської служби України», яка набрала чинності 03 листопада 2015 року, утворено Державну аудиторську службу України як центральний орган виконавчої влади, діяльність якого спрямовується та координується Кабінетом Міністрів України через Міністра фінансів, реорганізувавши Державну фінансову інспекцію шляхом перетворення.

Відповідно до пункту 1 Положення про Державну аудиторську службу України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 03 лютого 2016 року №43 (далі Положення №43), Державна аудиторська служба України (Держаудитслужба) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України та який забезпечує формування і реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.

Пунктом 9 Положення №43 визначено, що Держаудитслужба в межах повноважень, передбачених законом, на основі і на виконання Конституції та законів України, актів Президента України та постанов Верховної Ради України, прийнятих відповідно до Конституції та законів України, актів Кабінету Міністрів України видає накази, організовує та контролює їх виконання.

Згідно пункту 7 цього Положення Держаудитслужба здійснює свої повноваження безпосередньо і через утворені в установленому порядку міжрегіональні територіальні органи.

Відповідно до статті 5 Закону України №2939-ХІІ контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України «Про публічні закупівлі», проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування. Перевірка закупівель у замовників проводиться за місцезнаходженням юридичної особи, що перевіряється, чи за місцем розташування об`єкта права власності, щодо якого проводиться перевірка, і полягає у документальному та фактичному аналізі дотримання замовником законодавства про закупівлі. Результати перевірки закупівель викладаються в акті перевірки закупівель. Моніторинг закупівлі здійснюється за місцезнаходженням органу державного фінансового контролю.

Правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави та територіальної громади визначає Закон України «Про публічні закупівлі» від 25 грудня 2015 року №922-VIII з наступними змінами та доповненнями у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин (далі Закон України №922-VIII), метою якого є забезпечення ефективного та прозорого здійснення закупівель, створення конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, запобігання проявам корупції у цій сфері, розвиток добросовісної конкуренції.

16 серпня 2022 року Верховної Радою України прийнято Закон України «Про внесення змін до Закону України «Про публічні закупівлі» та інших законодавчих актів України щодо здійснення оборонних та публічних закупівель на період дії правового режиму воєнного стану» №2526-ІХ, який набрав чинності з 10 вересня 2022 року, пунктом 2 якого розділ Х «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України №922-VIII доповнено пунктом 37 такого змісту: «Установити, що на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування особливості здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених цим Законом, визначаються Кабінетом Міністрів України із забезпеченням захищеності таких замовників від воєнних загроз.».

На реалізацію наведеної бланкетної норми 12 жовтня 2022 року Уряд прийняв постанову №1178, якою затвердив Особливості.

Згідно пункту 2 Особливостей терміни у них вживаються у значенні, наведеному в Законі України №922-VIII, постановах Кабінету Міністрів України від 24 лютого 2016 року №166 «Про затвердження Порядку функціонування електронної системи закупівель та проведення авторизації електронних майданчиків» та від 14 вересня 2020 року №822 «Про затвердження Порядку формування та використання електронного каталогу».

Статтею 1 Закону України №922-VIII визначено поняття, які застосовуються для цілей зазначеного закону, зокрема: моніторинг закупівлі аналіз дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель під час проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та протягом його дії з метою запобігання порушенням законодавства у сфері публічних закупівель.

Відповідно до статті 8 цього Закону, моніторинг закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його територіальні органи (далі органи державного фінансового контролю). Моніторинг закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладання договору про закупівлю та його виконання. Моніторинг закупівлі не проводиться на відповідність тендерної документації вимогам частини 4 статті 22 цього Закону.

Рішення про початок моніторингу процедури закупівлі приймає керівник органу державного фінансового контролю або його заступник (або уповноважена керівником особа) за наявності однієї або декількох із таких підстав: 1) дані автоматичних індикаторів ризиків; 2) інформація, отримана від органів державної влади, народних депутатів України, органів місцевого самоврядування, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель; 3) повідомлення в засобах масової інформації, що містять відомості про наявність ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель; 4) виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель; 5) інформація, отримана від громадських об`єднань, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявлених за результатами громадського контролю у сфері публічних закупівель відповідно до статті 7 цього Закону.

З огляду на викладене, ураховуючи виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель, суд приходить до висновку, що відповідач мав повноваження на проведення моніторингу процедури закупівлі медичних матеріалів за номером ID: UA-2025-11-11-013861-а.

Повідомлення про прийняття рішення про початок моніторингу процедури закупівлі орган державного фінансового контролю оприлюднює в електронній системі закупівель протягом двох робочих днів з дня прийняття такого рішення із зазначенням унікального номера оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєного електронною системою закупівель, та/або унікального номера повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі, а також опису підстав для здійснення моніторингу процедури закупівлі.

Строк здійснення моніторингу процедури закупівлі не може перевищувати 15 робочих днів з наступного робочого дня від дати оприлюднення повідомлення про початок моніторингу процедури закупівлі в електронній системі закупівель.

За результатами моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу процедури закупівлі (далі висновок), що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.

У висновку обов`язково зазначаються:

1) найменування, місцезнаходження та ідентифікаційний код замовника в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб підприємців та громадських формувань, щодо якого здійснювався моніторинг процедури закупівлі;

2) назва предмета закупівлі із зазначенням коду за Єдиним закупівельним словником (у разі поділу на лоти такі відомості повинні зазначатися щодо кожного лота) та назви відповідних класифікаторів предмета закупівлі і частин предмета закупівлі (лотів) (за наявності) та його очікувана вартість;

3) унікальний номер оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєний електронною системою закупівель, та/або унікальний номер повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі;

4) опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого за результатами моніторингу процедури закупівлі;

5) зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.

У висновку може зазначатися додаткова інформація, визначена органом державного фінансового контролю.

Замовник має право протягом 3 робочих днів з дня оприлюднення висновку одноразово звернутися до органу державного фінансового контролю за роз`ясненням змісту висновку та його зобов`язань, визначених у висновку.

Протягом 5 робочих днів з дня оприлюднення органом державного фінансового контролю висновку замовник оприлюднює через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявлених порушень.

У разі незгоди замовника з інформацією, викладеною у висновку, він має право оскаржити висновок до суду протягом 10 робочих днів з дня його оприлюднення, про що зазначається в електронній системі закупівель протягом наступного робочого дня з дня оскарження висновку до суду. Замовник зазначає в електронній системі закупівель про відкриття провадження у справі протягом наступного робочого дня з дня отримання інформації про відкриття такого провадження та номер такого провадження.

Надаючи оцінку висновку про допущення позивачем порушення вимог абзацу 2 підпункту 2 пункту 44 Особливостей, суд зауважує на таке.

Як убачається з висновку, за результатами аналізу питання розгляду тендерної пропозиції встановлено, що у складі тендерної пропозиції учасника ТОВ «УКРБУД-ПРОЕКТ-РЕКОНСТРУКЦІЯ» надано файл (Кошторис_розрахунки.pdf 1 грудня 2025), у складі якого надано розрахунок договірної ціни та зведений кошторис, де учасником в полі «Замовник» вказано інформацію щодо установи, що не є замовником робіт (комунальне підприємство Звягельської міської ради «Звягельводоканал»). На запит Держаудитслужби від 09 січня 2026 року щодо зазначеного питання замовник 16 січня 2026 року оприлюднив в електронній системі закупівель пояснення, в якому зазначив, що виявлена невідповідність не призводить до зміни предмета закупівлі «Нове будівництво каналізаційної мережі від вул. Євгена Коновальця до вул. Лесі Українки в м. Звягель Житомирської області», тому замовником прийнято рішення розмістити повідомлення про усунення невідповідностей в тому числі задля забезпечення принципу здійснення публічних закупівель щодо об`єктивного та неупередженого визначення переможця процедури закупівлі. Проте, таке пояснення не спростовує факту встановленого порушення, оскільки саме в розділі 6 тендерної документації зазначена інформація стосовно технічних характеристик предмета закупівлі, а саме зазначено, що відповідність запропонованої пропозиції технічним вимогам, повинна бути підтверджена документами, поданими і підписаними у складі тендерної пропозиції, серед яких і договірна ціна, то на ці документи не поширюються вимоги щодо застосування пункту 43 Особливостей. Зазначення у кошторисній документації сторонньої юридичної особи як замовника нівелює правовий статус поданого документа як складової частини конкретної тендерної пропозиції. Кошторисний розрахунок за своєю суттю є індивідуалізованим документом, що складається під конкретний об`єкт будівництва (ремонту) та конкретного контрагента. Наявність у складі тендерної пропозиції кошторису на ім`я іншого замовника (комунальне підпиємство Звягельської міської ради «Звягельводоканал») свідчить про те, що учасником подано розрахунок, сформований для сторонньої процедури закупівлі або іншого господарського об`єкта. Отже, на порушення вимог абзацу 2 підпункту 2 пункту 44 Особливостей замовник не відхилив тендерну пропозицію учасника ТОВ «УКРБУД-ПРОЕКТ-РЕКОНСТРУКЦІЯ», як таку, що не відповідає вимогам, встановленим у тендерній документації відповідно до абзацу 1 частини 3 статті 22 Закону України №922-VIII.

Згідно зі статтею 20 Закону №922-VIII відкриті торги є основною процедурою закупівлі. Під час проведення процедури відкритих торгів тендерні пропозиції мають право подавати всі зацікавлені особи. Для проведення процедури закупівлі має бути подано не менше двох пропозицій.

Згідно пункту 26 Особливостей оголошення про проведення відкритих торгів повинно містити інформацію, визначену частиною 2 статті 21 Закону України №922-VIII з урахуванням цих особливостей.

Відповідно до частини 2 статті 21 Закону України №922-VIII оголошення про проведення відкритих торгів повинно містити наступну інформацію: 1) найменування, місцезнаходження та ідентифікаційний код замовника в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб підприємців та громадських формувань, його категорія; 2) назва предмета закупівлі із зазначенням коду за Єдиним закупівельним словником (у разі поділу на лоти такі відомості повинні зазначатися стосовно кожного лота) та назви відповідних класифікаторів предмета закупівлі і частин предмета закупівлі (лотів) (за наявності); 3) кількість та місце поставки товарів, обсяг і місце виконання робіт чи надання послуг; 4) очікувана вартість предмета закупівлі; 5) строк поставки товарів, виконання робіт, надання послуг; 6) кінцевий строк подання тендерних пропозицій; 7) умови оплати; 8) мова (мови), якою (якими) повинні готуватися тендерні пропозиції; 9) розмір, вид та умови надання забезпечення тендерних пропозицій (якщо замовник вимагає його надати); 10) дата та час розкриття тендерних пропозицій, якщо оголошення про проведення відкритих торгів оприлюднюється відповідно до частини третьої статті 10 цього Закону; 11) розмір мінімального кроку пониження ціни під час електронного аукціону у межах від 0,5 відсотка до 3 відсотків очікуваної вартості закупівлі або в грошових одиницях; 12) математична формула для розрахунку приведеної ціни (у разі її застосування). В оголошенні про проведення відкритих торгів може зазначатися інша інформація.

Статті 22 Закону України №922-VIII містить перелік відомостей, що зазначаються у тендерній документації.

При цьому, частина 3 названої правової норми закріплює, що тендерна документація може містити іншу інформацію, вимоги щодо наявності якої передбачені законодавством та яку замовник вважає за необхідне включити до тендерної документації.

Тим часом пунктом 28 Особливостей закріплено, що тендерна документація формується замовником відповідно до вимог статті 22 Закону України №922-VIII з урахуванням цих особливостей.

Абзацом 5 названого пункту передбачено, що у тендерній документації відомості, наведені у пункті 2 частини 2 статті 22 Закону України №922-VIII, визначаються відповідно до вимог, зазначених в абзацах 6 8 цього пункту цього пункту.

Названими абзацами передбачено, що у тендерній документації зазначаються:

один або кілька кваліфікаційних критеріїв відповідно до статті 16 Закону України №922-VIII з урахуванням положень цих особливостей та інформація про спосіб підтвердження відповідності учасників процедури закупівлі установленим критеріям і вимогам згідно із законодавством;

підстави для відмови в участі у відкритих торгах, встановлені пунктом 47 цих особливостей, та інформація про спосіб підтвердження відсутності підстав для відхилення. Замовник не вимагає документального підтвердження інформації про відсутність підстав для відхилення тендерної пропозиції учасника процедури закупівлі та/або переможця, визначених пунктом 47 цих особливостей, у разі, коли така інформація є публічною, що оприлюднена у формі відкритих даних згідно із Законом України «Про доступ до публічної інформації», та/або міститься у відкритих публічних електронних реєстрах, доступ до яких є вільним, та/або може бути отримана електронною системою закупівель шляхом обміну інформацією з іншими державними системами та реєстрами.

Так, частинами 1 та 2 статті 16 Закону України №922-VIII передбачено, що замовник вимагає від учасників процедури закупівлі подання ними документально підтвердженої інформації про їх відповідність кваліфікаційним критеріям. Замовник установлює один або декілька з таких кваліфікаційних критеріїв: 1) наявність в учасника процедури закупівлі обладнання, матеріально-технічної бази та технологій; 2) наявність в учасника процедури закупівлі працівників відповідної кваліфікації, які мають необхідні знання та досвід; 3) наявність документально підтвердженого досвіду виконання аналогічного (аналогічних) за предметом закупівлі договору (договорів); 4) наявність фінансової спроможності, яка підтверджується фінансовою звітністю.

Якщо для закупівлі робіт або послуг замовник установлює кваліфікаційний критерій такий як наявність обладнання, матеріально-технічної бази та технологій та/або наявність працівників, які мають необхідні знання та досвід, учасник може для підтвердження своєї відповідності такому критерію залучити спроможності інших суб`єктів господарювання як субпідрядників/співвиконавців (абзац 2 частини 3 статті 16 Закону України №922-VIII).

Відповідно до пункту 43 Особливостей якщо замовником під час розгляду тендерної пропозиції учасника процедури закупівлі виявлено невідповідності в інформації та/або документах, що подані учасником процедури закупівлі у тендерній пропозиції та/або подання яких передбачалося тендерною документацією, він розміщує у строк, який не може бути меншим, ніж два робочі дні до закінчення строку розгляду тендерних пропозицій, повідомлення з вимогою про усунення таких невідповідностей в електронній системі закупівель.

Під невідповідністю в інформації та/або документах, що подані учасником процедури закупівлі у складі тендерної пропозиції та/або подання яких вимагається тендерною документацією, розуміється у тому числі відсутність у складі тендерної пропозиції інформації та/або документів, подання яких передбачається тендерною документацією (крім випадків відсутності забезпечення тендерної пропозиції, якщо таке забезпечення вимагалося замовником, та/або відсутності інформації (та/або документів) про технічні та якісні характеристики предмета закупівлі, що пропонується учасником процедури в його тендерній пропозиції). Невідповідністю в інформації та/або документах, які надаються учасником процедури закупівлі на виконання вимог технічної специфікації до предмета закупівлі, вважаються помилки, виправлення яких не призводить до зміни предмета закупівлі, запропонованого учасником процедури закупівлі у складі його тендерної пропозиції, найменування товару, марки, моделі тощо.

Замовник не може розміщувати щодо одного і того ж учасника процедури закупівлі більше ніж один раз повідомлення з вимогою про усунення невідповідностей в інформації та/або документах, що подані учасником процедури закупівлі у складі тендерної пропозиції, крім випадків, пов`язаних з виконанням рішення органу оскарження.

Частиною 9 статті 26 Закону України №922-VIII передбачено, що учасник процедури закупівлі виправляє невідповідності в інформації та/або документах, що подані ним у своїй тендерній пропозиції, виявлені замовником після розкриття тендерних пропозицій, шляхом завантаження через електронну систему закупівель уточнених або нових документів в електронній системі закупівель протягом 24 годин з моменту розміщення замовником в електронній системі закупівель повідомлення з вимогою про усунення таких невідповідностей. Замовник розглядає подані тендерні пропозиції з урахуванням виправлення або невиправлення учасниками виявлених невідповідностей.

Пунктом 44 Особливостей передбачені підстави для відхилення тендерних пропозицій.

Визначення тендерної пропозиції міститься у пункті 32 частини 1 статті 1 Закону України №922-VIII та означає пропозицію щодо предмета закупівлі або його частини (лота), яку учасник процедури закупівлі подає замовнику відповідно до вимог тендерної документації.

Суд звертає увагу, що відповідно до приписів абзацу 5 підпункту 2 пункту 44 Особливостей замовник відхиляє тендерну пропозицію із зазначенням аргументації в електронній системі закупівель у разі, якщо тендерна пропозиція не відповідає умовам технічної специфікації та іншим вимогам щодо предмета закупівлі тендерної документації, крім невідповідності в інформації та/або документах, що може бути усунена учасником процедури закупівлі відповідно до пункту 43 цих особливостей.

У цій справі предметом оскарження є висновок Держаудитслужби про результати моніторингу закупівлі, у якому орган державного фінансового контролю зазначив про порушення позивачем, як підконтрольною установою, вимог, зокрема, абзацу 2 підпункту 2 пункту 44 Особливостей, у зв`язку з чим, керуючись статтями 5, 10 Закону України №922-VIII, зобов`язав останнього здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень шляхом скасування рішення від 18 грудня 2025 року №154 про визначення ТОВ «УКРБУД-ПРОЕКТ-РЕКОНСТРУКЦІЯ» переможцем закупівлі.

Суд установив, що відповідно до вимог пункту 6 «Інформація про технічні, якісні та кількісні характеристики предмета закупівлі» розділу 3 «Інструкція з підготовки тендерної пропозиції» Замовником у тендерній документації встановлено вимогу, відповідно до якої, інформація про відповідність запропонованої тендерної пропозиції технічним, якісним та кількісним характеристикам предмета закупівлі повинна підтверджуватися, зокрема, договірною ціною, зведеним кошторисним розрахунком, пояснювальною запискою, локальними кошторисами та підсумковою відомістю ресурсів.

Учасником процедури закупівлі ТОВ «УКРБУД-ПРОЕКТ-РЕКОНСТРУКЦІЯ» на виконання зазначеної вимоги замовника надано файл (Кошторис_розрахунки.pdf 1 грудня 2025), у складі якого надано розрахунок договірної ціни та зведений кошторис, де учасником в полі «Замовник» вказано інформацію щодо установи, що не є замовником робіт (комунальне підпиємство Звягельської міської ради «Звягельводоканал»), чим не дотримано вимогу пункту 6 розділу 3 Інструкції з підготовки тендерної документації.

Указаний факт позивач не заперечує, а лише зауважує, що вказівка іншого замовника у зазначеному файлі є невідповідністю.

Визначальним питанням для вирішення цієї справи є надання правової оцінки твердженню відповідача про те, що зазначення у файлі (Кошторис_розрахунки.pdf 1 грудня 2025), у складі якого надано розрахунок договірної ціни та зведений кошторис у полі «Замовник» помилкового суб`єкта, виключає такий документи з пропозиції, адресованій позивачу.

Як зазначалось вище, приписами частини 2 статті 16 Закону України №922-VIII визначено, що замовник може у тендерній документації установити такі кваліфікаційні критерії зокрема, як наявність обладнання та матеріально-технічної бази та/або працівників відповідної кваліфікації, які мають необхідні знання та досвід.

При цьому, названим Законом не встановлено вичерпного переліку документів, що можуть вимагатися замовником на підтвердження того чи іншого кваліфікаційного критерію, передбаченого статтею 16 цього Закону.

Частина 16 статті 29 Закону України №922-VIII передбачає, що замовник розміщує у строк, який не може бути меншим ніж два робочі дні до закінчення строку розгляду тендерних пропозицій, повідомлення з вимогою учаснику процедури закупівлі про усунення в електронній системі закупівель виявлених під час розгляду тендерної пропозиції учасника невідповідностей в інформації та/або документах, що подані учасником у тендерній пропозиції та/або подання яких вимагалося тендерною документацією.

Водночас ця норма стосується не будь-якої інформації та/або документів, що подані учасником, а лише конкретно визначеної цією нормою статті, а саме: замовник розміщує повідомлення з вимогою про усунення невідповідностей в інформації та/або документах: 1) що підтверджують відповідність учасника процедури закупівлі кваліфікаційним критеріям відповідно до статті 16 цього Закону; 2) на підтвердження права підпису тендерної пропозиції та/або договору про закупівлю.

Аналіз положень частини 16 статті 29 Закону України №922-VIII та підпункту 2 пункту 44 Особливостей дає підстави для висновку, що саме встановлення невідповідності у інформації та/або документах, що підтверджують відповідність учасника процедури закупівлі кваліфікаційним критеріям відповідно до статті 16 цього Закону, є підставою для надання замовником цьому учаснику процедури закупівлі строку на усунення таких невідповідностей.

Разом з цим слід зауважити, що кваліфікаційні критерії є складовою тендерної документації відкритих торгів та викладені в додатку №1, тобто невідповідність кваліфікаційному критерію, як складовій частині тендерної документації, є одночасно і невідповідністю тендерній документації замовника в цілому. При цьому, у разі не дотримання учасником процедури закупівлі усіх кваліфікаційних вимог зазначених у тендерній документації замовника, останній на вимогу Закону України №922-VIII повинен відхилити тендерну пропозицію учасника.

Такий висновок узгоджується також з висновками Верховного Суду викладеними у постановах від 02 листопада 2022 року у справі №120/14951/21-а та від 21 грудня 2023 року у справі №480/11854/21.

Як установлено судом учасники тендеру мали подати до 02 грудня 2025 року документи, визначені тендерною документацією для підтвердження, зокрема, відповідність запропонованої тендерної пропозиції технічним, якісним та кількісним характеристикам предмета закупівлі.

За результатами вивчення файла (Кошторис_розрахунки.pdf 1 грудня 2025), наданого третьою особою у складі тендерної пропозиції, суд установив, що в такому міститься розрахунок договірної ціни та зведений кошторис, в яких зазначені технічні та кількісні показників, а також назву предмета закупівлі, визначені в тендерній документації.

Твердження позивача про те, що названий документ складений згідно КНУ «Настанова з визначення вартості будівництва» відповідач не заперечує.

З огляду на викладене суд не погоджується з покликання відповідача про те, що зазначення в кошторисі в розмірі «Замовник» назви іншого суб`єкта господарювання, а не того, що оголосив тендер, виключає такий документ з тендерної пропозиції.

Додатково суд уважає за необхідне зазначити таке.

Європейський суд з прав людини у рішенні від 23 липня 2009 року у справі «Сутяжник проти росії» (заява № 8269/02) ввів у правовий обіг поняття «правовий пуризм» (надмірний формалізм) невідступне слідування вимогам процесуальних та/або процедурних норм; надмірно формально суворе (бюрократичне) застосування правових норм і вчинення дій, що мають юридичне значення, без урахування їх доцільності (розумності, добросовісності), обставин конкретної справи, а також необхідності забезпечення ефективної реалізації та/або захисту прав особи та суспільних (публічних) інтересів.

Надання оцінки процедурним порушенням, допущеним під час прийняття суб`єктом рішення, потребує співвідношення двох базових принципів права: «протиправні дії не тягнуть за собою правомірних наслідків» і, на противагу йому, принцип «формальне порушення процедури не може мати наслідком скасування правильного по суті рішення».

Відповідно до статті 2 Закону України 2939-ХІІ головними завданнями органу державного фінансового контролю є: здійснення державного фінансового контролю за використанням і збереженням державних фінансових ресурсів, необоротних та інших активів, правильністю визначення потреби в бюджетних коштах та взяттям зобов`язань, ефективним використанням коштів і майна, станом і достовірністю бухгалтерського обліку і фінансової звітності, за дотриманням бюджетного законодавства, дотриманням законодавства про закупівлі.

З урахуванням установлених обставин справи та доказів на їх підтвердження, суд висновує, що виявлена під час моніторингу помилка в тендерній пропозиції учасника є невідповідністю, можливість усунення якої передбачена пунктом 43 Особливостей, а тому висновок про допущення позивачем порушення абзацу 2 підпункту 2 пункту 44 Особливостей є помилковим.

Таким чином, вимога відповідача про зобов`язання позивача здійснити заходи шляхом скасування рішення від 18 грудня 2025 року № 154 про визначення ТОВ «УКРБУД-ПРОЕКТРЕКОНСТРУКЦІЯ» переможцем закупівлі, не ґрунтується на нормах чинного законодавства, тому підлягає визнанню протиправною та скасуванню.

Окрім того, суд зазначає, що Консультативна рада європейських суддів у Висновку №11 (2008) щодо якості судових рішень на рівні рекомендацій, що мають характер норм «м`якого права», наголосила, що якість будь-якого судового рішення залежить головним чином від якості його обґрунтування. Воно не лише полегшує розуміння сторонами суті рішення, а насамперед слугує гарантією проти свавілля. Обґрунтування судового рішення загалом засвідчує дотримання національним суддею принципів, проголошених Європейським судом з прав людини (далі ЄСПЛ). При цьому навіть «проміжні» процесуальні рішення потребують належного викладу підстав їх прийняття, якщо вони стосуються індивідуальних свобод. Належне мотивування судового рішення це стандарт ЄСПЛ, напрацьований за результатами розгляду заяв про порушення права на справедливий суд. Аналіз практики ЄСПЛ щодо застосування статті 6 Конвенції з прав людини і основоположних свобод (далі Конвенція) свідчить, що право на мотивоване судове рішення є частиною загального права людини на справедливий і публічний розгляд справи.

По-перше, ціль мотивування судового рішення полягає в тому, щоб продемонструвати і довести, передусім сторонам, що суд справді почув, а не проігнорував їхні позиції. По-друге, мотивоване судове рішення надає сторонам змогу вирішити питання про доцільність його оскарження. По-третє, належне мотивування судового рішення забезпечує ефективний апеляційний перегляд справи. По-четверте, тільки мотивоване судове рішення забезпечує можливість здійснювати суспільний контроль за правосуддям.

Суд звертає увагу, що пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними залежно від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги різноманітність аргументів, які сторона може представити суду, та відмінності, які існують у державах-учасницях з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд обов`язок щодо обґрунтування, який випливає зі статті 6 Конвенції, може бути вирішене тільки у світлі конкретних обставин справи (див. mutatis mutandis рішення ЄСПЛ від 18 липня 2006 року у справі «Проніна проти України», заява № 63566/00, пункт 23).

Установлення судом за результатами розгляду справи підстав для відновлення порушеного права позивача звільняє суд від необхідності надання правової оцінки всім доводам останнього, наведеним у позовній заяві.

Беручи до уваги вище наведене в сукупності, за правилами, визначеними статтею 90 Кодексу адміністративного судочинства України, проаналізувавши матеріали справи та надані учасниками справи письмові пояснення по суті заявлених вимог та докази, суд дійшов висновку про обґрунтованість позову та наявність підстав для його задоволення з наведених у рішенні підстав.

У силу приписів статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України, сплачений позивачем судовий збір підлягає відшкодуванню за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.

Керуючись статтями 2, 9, 72-77, 90, 139, 205, 242-246, 255, 257, 292, 293, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

вирішив:

Позов Управління житлово-комунального господарства та екології Звягельської міської ради задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати Висновок про результати моніторингу закупівлі № UA-2025-11-11-013861-a від 21 січня 2026 року.

Стягнути за рахунок бюджетних Державної аудиторської служби України на користь Управління житлово-комунального господарства та екології Звягельської міської ради судовий збір у розмірі 2662 (дві тисячі шістсот шістдесят дві) гривні 40 копійок.

Рішення суду набирає законної сили в порядку, визначеному статтею 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене протягом 30 днів з дати його ухвалення шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Сьомого апеляційного адміністративного суду.

Суддя Т.О. Окис

21.04.26