Справа № 160/31123/25
Суддя: Озерянська Світлана Іванівна
Дата ухвалення: 2026-04-21 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
28.10.2025 року Виконавчий комітет Гречаноподівської сільської ради звернувся до Дніпропетровського окружного адміністративного суду із позовною заявою, в якій просить визнати протиправним та скасувати висновок Державної аудиторської служби України про результати моніторингу процедури закупівлі №UA-2025-08-19-008184 від 10.10.2025 року.
Позовні вимоги обґрунтовані тим, що зазначені у висновку про результати моніторингу закупівлі №UA-2025-08-19-008184 від 10.10.2025 року порушення є безпідставними, необґрунтованими та суперечать положенням законодавства України у сфері закупівель, оскільки вимога усунути порушення шляхом припинення зобов`язань за договором є неправомірною, оскільки відповідач не скористався правом своєчасного здійснення контролю закупівлі, що унеможливило своєчасне реагування позивача на відповідні зауваження у рамках проведення процедури закупівлі, а тому висновок Держаудитслужби є протиправним та підлягає скасуванню.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 03.11.2025 року адміністративний позов було залишено без руху, оскільки позовна заява була подана без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 Кодексу адміністративного судочинства України.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 12.11.2025 року відкрито провадження в адміністративній справі та призначено її розгляд за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.
24.11.2025 року Державною аудиторською службою України подано відзив на позовну заяву, в якому просить в задоволенні позову відмовити, зазначивши, що за результатами аналізу питання щодо розгляду пропозиції учасника закупівлі встановлено порушення вимог абзацу другого підпункту другого та абзацу п`ятого підпункту першого пункту 44 Особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України «Про публічні закупівлі», на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 12.10.2022 № 1178 (в редакції станом на дату проведення торгів) (далі Особливості 1178) в частині розгляду тендерної пропозиції учасника ТОВ «БАДДІ ЮА»; вимог пунктів 10 та 11 частини першої статті 10 Закону № 922 в частині оприлюднення інформації про закупівлю. Установлені порушення законодавства у сфері закупівель відображені у висновку, який оприлюднено в електронній системі закупівель відповідно до норм частини шостої статті 8 Закону № 922.
Третя особа правом на подання письмових пояснень не скористалась.
Дослідивши письмові докази наявні у матеріалах справи, заслухавши пояснення сторін, суд встановив та зазначає наступне.
Судом встановлено та матеріалами справи підтверджено, що 19.09.2025 року Виконавчий комітет Гречаноподівської сільської ради оприлюднив оголошення № UA-2025-08-19-008184-а про проведення відкритих торгів в електронній системі закупівель з предметом закупівлі «Нове будівництво захисної споруди (сховище) цивільного захисту на території Гречаноподівського ліцею Гречаноподівської сільської ради Криворізького району Дніпропетровської області с. Гречані Поди вул. Шкільна, 28, (код за ДК 021:2015: 45210000-2 - Будівництво будівель)» та тендерну документацію з додатками, затверджену рішенням уповноваженої особи.
Переможцем торгів визначено Товариство з обмеженою відповідальністю «Бадді ЮА», з яким в подальшому укладено договір про закупівлю за Особливостями №75 від 19.09.2025 року.
19.09.2025 року відповідачем розпочато моніторинг закупівлі, дата закінчення моніторингу: 09.10.2025 року.
10.10.2025 року відповідачем складено висновок про результати моніторингу закупівлі № UA-2025-08-19-008184-a.
За результатами аналізу питання дотримання Замовником законодавства у сфері публічних закупівель щодо розгляду тендерної пропозиції ТОВ «БАДДІ ЮА» встановлено порушення вимог абзацу другого підпункту другого та абзацу п`ятого підпункту першого пункту 44 Особливостей. За результатами аналізу питання щодо оприлюднення інформації про закупівлю встановлено порушення пункту 10 та 11 частини першої статті 10 Закону. За результатами аналізу питань дотримання Замовником законодавства у сфері публічних закупівель щодо визначення предмета закупівлі, відображення закупівлі у річному плані, відповідності вимог тендерної документації вимогам Закону та Особливостей, своєчасності надання роз`яснень до тендерної документації, своєчасності укладання договору про закупівлю та його оприлюднення, внесення змін до договору та їх оприлюднення, відповідності умов договору умовам пропозиції переможця порушень не установлено.
З огляду на встановлені порушення законодавства у сфері закупівель та керуючись статтями 5 та 10 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» та статтею 8 Закону України «Про публічні закупівлі» Держаудитслужба зобов`язує здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень шляхом припинення зобов`язань за Договором та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів.
Не погоджуючись з висновком про результати моніторингу процедури закупівлі № UA-2025-08-19-008184-a, позивач звернувся до суду з даним адміністративним позовом.
Вирішуючи спір по суті заявлених позовних вимог, суд виходить з наступного.
Правові та організаційні засади здійснення фінансового контролю в Україні визначені Законом України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні».
Згідно зі ст. 1 Закону України від 26.01.1993 № 2939-XII «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» (далі - Закон № 2939-XII) здійснення державного фінансового контролю забезпечує центральний орган виконавчої влади, уповноважений Президентом України на реалізацію державної політики у сфері державного фінансового контролю.
Відповідно до ч. 2 ст. 2 Закону № 2939-XII державний фінансовий контроль забезпечується органом державного фінансового контролю через проведення державного фінансового аудиту, перевірки державних закупівель та інспектування.
Відповідно до статті 5 Закону №2939-XII, контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України «Про публічні закупівлі», проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування.
Порядок та підстави проведення органом державного фінансового контролю перевірок закупівель встановлюється Кабінетом Міністрів України.
Перевірка закупівель у замовників проводиться за місцезнаходженням юридичної особи, що перевіряється, чи за місцем розташування об`єкта права власності, щодо якого проводиться перевірка, і полягає у документальному та фактичному аналізі дотримання замовником законодавства про закупівлі. Результати перевірки закупівель викладаються в акті перевірки закупівель.
Моніторинг закупівлі здійснюється за місцезнаходженням органу державного фінансового контролю.
Правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави та територіальної громади регулює Закон України «Про публічні закупівлі» від 25.12.2015 року №922-VIII, метою якого є забезпечення ефективного та прозорого здійснення закупівель, створення конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, запобігання проявам корупції у цій сфері, розвиток добросовісної конкуренції.
Статтею 1 Закону України «Про публічні закупівлі» визначено поняття, які застосовуються для цілей зазначеного закону, зокрема: моніторинг процедури закупівлі - це аналіз дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель під час проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та протягом його дії з метою запобігання порушенням законодавства у сфері публічних закупівель; тендерна документація - документація щодо умов проведення тендеру, що розробляється та затверджується замовником і оприлюднюється для вільного доступу в електронній системі закупівель; тендерна пропозиція - пропозиція щодо предмета закупівлі або його частини (лота), яку учасник процедури закупівлі подає замовнику відповідно до вимог тендерної документації.
Так, відповідно до частини 1 статті 7 Закону України "Про публічні закупівлі" уповноважений орган здійснює регулювання та реалізує державну політику у сфері закупівель у межах повноважень, визначених цим Законом.
За приписами статті 8 зазначеного Закону України "Про публічні закупівлі" передбачено, що моніторинг процедури закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його міжрегіональні територіальні органи (далі - органи державного фінансового контролю).
Моніторинг процедури закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та його дії.
Моніторинг процедури закупівлі не проводиться на відповідність тендерної документації вимогам частини четвертої статті 22 цього Закону.
Моніторинг процедур закупівель здійснюється також щодо процедур закупівель, особливості яких передбачені у законах, що визначені у частинах восьмій та дев`ятій статті 3 цього Закону.
Відповідно до статті 7 цього Закону України "Про публічні закупівлі" Рішення про початок моніторингу процедури закупівлі приймає керівник органу державного фінансового контролю або його заступник (або уповноважена керівником особа) за наявності однієї або декількох із таких підстав: Рішення про початок моніторингу процедури закупівлі приймає керівник органу державного фінансового контролю або його заступник (або уповноважена керівником особа) за наявності однієї або декількох із таких підстав: 1) дані автоматичних індикаторів ризиків; 2) інформація, отримана від органів державної влади, народних депутатів України, органів місцевого самоврядування, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель; 3) повідомлення в засобах масової інформації, що містять відомості про наявність ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель; 4) виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель; 5) інформація, отримана від громадських об`єднань, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявлених за результатами громадського контролю у сфері публічних закупівель.
Для аналізу даних, що свідчать про ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, може використовуватися: інформація, оприлюднена в електронній системі закупівель; інформація, що міститься в єдиних державних реєстрах; інформація в базах даних, відкритих для доступу центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.
Повідомлення про прийняття рішення про початок моніторингу процедури закупівлі орган державного фінансового контролю оприлюднює в електронній системі закупівель протягом двох робочих днів з дня прийняття такого рішення із зазначенням унікального номера оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєного електронною системою закупівель, та/або унікального номера повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі, а також опису підстав для здійснення моніторингу процедури закупівлі.
Повідомлення про початок моніторингу процедури закупівлі не зупиняє проведення процедур закупівель, визначених цим Законом.
За результатами моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу процедури закупівлі (далі - висновок), що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.
У висновку обов`язково зазначаються: 1) найменування, місцезнаходження та ідентифікаційний код замовника в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, щодо якого здійснювався моніторинг процедури закупівлі; 2) назва предмета закупівлі із зазначенням коду за Єдиним закупівельним словником (у разі поділу на лоти такі відомості повинні зазначатися щодо кожного лота) та назви відповідних класифікаторів предмета закупівлі і частин предмета закупівлі (лотів) (за наявності) та його очікувана вартість; 3) унікальний номер оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєний електронною системою закупівель, та/або унікальний номер повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі; 4) опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого за результатами моніторингу процедури закупівлі; 5) зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.
В силу положень частини 8 статті 12 Закону України "Про публічні закупівлі" подання інформації під час проведення процедури закупівлі/спрощеної закупівлі здійснюється в електронному вигляді через електронну систему закупівель. Замовникам забороняється вимагати від учасників подання у паперовому вигляді інформації, поданої ними під час проведення процедури закупівлі/спрощеної закупівлі.
Частиною 1 статті 41 Закону України "Про публічні закупівлі" передбачено, що договір про закупівлю укладається відповідно до норм Цивільного та Господарського кодексів України з урахуванням особливостей, визначених цим Законом.
Невід`ємними додатками до договору про закупівлю послуг з поточного ремонту, робіт з нового будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту об`єкта будівництва є документи, що містять інформацію про ціни на матеріальні ресурси.
Невід`ємними додатками до договору про закупівлю послуг з поточного ремонту з розробленням проектної документації, робіт з будівництва об`єктів з розробленням проектної документації є документи, що містять інформацію про ціни на матеріальні ресурси, що долучаються після складання договірної ціни, уточненої (узгодженої) відповідно до затвердженої проектної документації (затвердження проектної документації є обов`язковим, якщо це передбачено законодавством).
У документах, що містять інформацію про ціни на матеріальні ресурси, обов`язково має зазначатися така інформація: найменування матеріального ресурсу (з характеристиками), одиниця його виміру, кількість, відпускна ціна, а також вартість транспортування та заготівельно-складські витрати, а також країна походження товару щодо кожної номенклатурної позиції. Такі документи можуть містити іншу інформацію.
За змістом частини 2 статті 41 Закону України "Про публічні закупівлі" переможець процедури закупівлі/спрощеної закупівлі під час укладення договору про закупівлю повинен надати: 1) відповідну інформацію про право підписання договору про закупівлю; 2) копію ліцензії або документа дозвільного характеру (у разі їх наявності) на провадження певного виду господарської діяльності, якщо отримання дозволу або ліцензії на провадження такого виду діяльності передбачено законом та у разі якщо про це було зазначено у тендерній документації/оголошенні про проведення спрощеної закупівлі чи вимагалося замовником під час переговорів у разі застосування переговорної процедури закупівлі.
Указом Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 "Про введення воєнного стану в Україні" в Україні введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб, який затверджений Законом України "Про затвердження Указу Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24.02.2022 № 2102-IX. У подальшому воєнний стан неодноразово продовжувався, тривав на момент виникнення спірних правовідносин та триває на теперішній час.
Постановою Кабінету Міністрів України від 12.10.2022 №1178 «Про затвердження особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників передбачених Законом України Про публічні закупівлі, на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування» відповідно до пункту 3-7 розділу X Прикінцеві та перехідні положення Закону України Про публічні закупівлі затверджено особливості здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України Про публічні закупівлі, на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування (далі Особливості).
Згідно пункту 1 Особливостей ці особливості встановлюють порядок та умови здійснення публічних закупівель (далі - закупівлі) товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України Про публічні закупівлі, із забезпеченням захищеності таких замовників від воєнних загроз на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування.
Замовники, що зобов`язані здійснювати публічні закупівлі товарів, робіт і послуг відповідно до Закону, проводять закупівлі з урахуванням цих особливостей та з дотриманням принципів здійснення публічних закупівель, визначених Законом (абзац 1 пункту 1 Особливостей).
Пунктом 17 Особливостей визначено, що договір про закупівлю за результатами проведеної закупівлі згідно з пунктами 10 і 13 цих особливостей укладається відповідно до Цивільного і Господарського кодексів України з урахуванням положень статті 41 Закону, крім частин другої - п`ятої, сьомої - дев`ятої статті 41 Закону, та цих особливостей.
Переможець процедури закупівлі під час укладення договору про закупівлю повинен надати відповідну інформацію про право підписання договору про закупівлю.
Забороняється укладення договорів про закупівлю, що передбачають оплату замовником товарів, робіт і послуг до/без проведення відкритих торгів/використання електронного каталогу, крім випадків, передбачених цими особливостями.
Щодо встановленого порушення вимог абзацу другого підпункту другого пункту 44 Особливостей № 1178, суд зазначає наступне.
Згідно із пунктом 28 Особливостей № 1178 тендерна документація формується замовником відповідно до вимог статті 22 Закону № 922 з урахуванням Особливостей № 1178.
Частиною третьою статті 22 Закону № 922 передбачено, що тендерна документація може містити іншу інформацію, вимоги щодо наявності якої передбачені законодавством та яку замовник вважає за необхідне включити до тендерної документації.
Отже, тендерна документація має бути сформована Замовником у повній відповідності до законодавчих норм, а учасник при підготовці своєї тендерної пропозиції має керуватись саме вимогами тендерної документації та зобов`язаний неухильно їх дотримуватись, оскільки невиконання учасником вимог тендерної документації тягне за собою негативні наслідки у вигляді відхилення його тендерної пропозиції.
Згідно з пунктом 6 розділу 3 «Інструкція з підготовки тендерної пропозиції» тендерної документації Замовник установив вимогу, що інформацію про технічні, якісні та кількісні характеристики предмета закупівлі зазначено в Додатку 2 до цієї тендерної документації. Відповідно вимог Додатку 2 (Технічне завдання) до тендерної документації Замовника роботи повинні бути виконані відповідно до проєкту та з дотриманням технологічних процесів будівництва, відповідати вимогам будівельних норм, правилам та стандартам, установленим для виконання такого виду робіт; матеріальні ресурси, що використовуються для їх виконання, повинні відповідати вимогам нормативно-правових актів і нормативним документам у галузі будівництва, проєктній документації та умовам проєкту договору про закупівлю, зазначеному в додатку № 3 до тендерної документації, з метою забезпечення надійності, міцності, стійкості і довговічності конструкцій, монтажу технологічного та інженерного обладнання.
Водночас вимогами пункту 3 розділу 5 «Оцінка тендерної пропозиції» тендерної документації Замовником визначено, що тендерна пропозиція, що не відповідає умовам технічної специфікації та іншим вимогам щодо предмета закупівлі тендерної документації, крім невідповідності в інформації та/або документах, що може бути усунена учасником процедури закупівлі відповідно до пункту 43 цих особливостей, буде відхилена із зазначенням аргументації в електронній системі закупівель.
Суд зазначає, що учасник ТОВ «БАДДІ ЮА» у складі тендерної пропозиції завантажив локальні кошториси на будівельні роботи № 06-01-01, № 06-01-02, № 07-01-01 у яких вказав найменування робіт, зокрема «Засипка траншей і котлованів бульдозерами потужністю 59 кВт [80 к. с.] з переміщенням ґрунту до 5 м, група ґрунтів 1», «Додавати на кожні наступні 5 м переміщення ґрунту [понад 5 м] для засипки траншей і котлованів бульдозерами потужністю 59 кВт [80 к. с.], група ґрунтів 1», «Засипання підкорінних ям бульдозерами потужністю 79 кВт [108 к. с.]», «Зачистка дна котловану бульдозером і пристрій в`їздів, група ґрунтів 2», «Додавати на кожні наступні 10 м переміщення ґрунту [понад 10 м] бульдозерами потужністю 59 кВт [80 к. с.], група ґрунтів 2», «Улаштування обвалування сховища бульдозерами з переміщенням ґрунту до 20 м, група ґрунтів 1», «Додавати на кожні наступні 10 м переміщення ґрунту [понад 20 м] при обвалування сховища бульдозерами, група ґрунтів 1».
Крім того, у складі тендерної пропозиції учасник ТОВ «БАДДІ ЮА» надав підсумкову відомість ресурсів, відповідно до якої інформація про використання бульдозерів відсутня.
Проте відповідно до пункту 1.2 розділу І Настанови з визначення будівництва, затвердженої наказом Мінрегіону «Про затвердження кошторисних норм України у будівництві» від 01 листопада 2021 року № 281 (далі Настанова № 281) локальний кошторис первинний кошторисний документ, який визначає кошторисну вартість окремих видів будівельних робіт та витрат по об`єктах і складається на підставі обсягів робіт, визначених проектною документацією.
Так зміною № 1 до Настанови № 281, яка затверджена наказом Мінрегіону від 30.04.2022 № 67 та набрала чинності з моменту її оприлюднення в Єдиній державній електронній системі у сфері будівництва 02.05.2022, пункт 6.3 доповнено новими трьома абзацами:
За погодженням з замовником вартість будівельних робіт може визначатись із зміненими технічними ресурсами.
Відповідно до пункту 5.9 розділу V Настанови № 281 при розрахунках вартості експлуатації будівельних машин та механізмів, якщо внаслідок об`єктивних причин (ускладнені умови виконання робіт через обмеженість території будівельного майданчика, неможливість розміщення підйомних механізмів тощо) будівельні роботи планується виконувати без застосування будівельних машин та механізмів як для внутрішньо будівельного транспортування матеріальних ресурсів (горизонтального і вертикального), так і для виконання будівельних робіт, або із застосуванням наявних у підрядній організації не передбачених нормами машин та механізмів, вартість таких робіт визначається з урахуванням змінених умов виконання робіт. У випадку, якщо при такій заміні технічних ресурсів, технологія виконання робіт та показники цих норм не змінюються, вартість будівельних робіт визначається за тими самими КНУ РЕКН із заміненими технічними ресурсами.
Якщо за такої заміни технологія виконання робіт та показники цих норм не змінюються, уточнена ресурсна елементна норма підлягає врахуванню під час проведення взаєморозрахунків за обсяги виконаних відповідних будівельних робіт без розробки індивідуальної норми та коригування проєктної документації.
Якщо така заміна призводить до зміни технології виконання робіт та зміни інших показників цих норм, до затвердження скоригованої проектної документації у встановленому порядку, проведення взаєморозрахунків за обсяги виконаних будівельних робіт може здійснюватися на підставі затверджених згідно з положеннями розділу 7 «Настанови з розроблення РЕКН» для даного об`єкту будівництва відповідних індивідуальних ресурсних елементних кошторисних норм».
Отже, заміна технічних ресурсів на стадії взаєморозрахунків можлива лише під час проведення взаєморозрахунків (тобто на стадії виконання договору) та виключно за погодженням замовника та з урахуванням положень, що передбачені для певного виду договірної ціни.
Відповідно до пункту 1.5 Настанови № 281 (Ресурсні елементні кошторисні норми на будівельні роботи) «Вказівки щодо застосування ресурсних елементних кошторисних норм на будівельні роботи» (далі РЕКНб) визначено, що ресурсні елементні кошторисні норми на будівельні роботи є обов`язковими під час визначення вартості будівництва об`єктів, що споруджуються із залученням бюджетних коштів, коштів державних і комунальних підприємств, установ та організацій, а також кредитів, наданих під державні гарантії. При будівництві за рахунок інших джерел фінансування їх застосування обумовлюється контрактом.
Отже, застосування таких ресурсних елементних кошторисних норм, як: «Засипка траншей і котлованів бульдозерами потужністю 59 кВт [80 к. с.] з переміщенням ґрунту до 5 м, група ґрунтів 1», «Додавати на кожні наступні 5 м переміщення ґрунту [понад 5 м] для засипки траншей і котлованів бульдозерами потужністю 59 кВт [80 к. с.], група ґрунтів 1», «Засипання підкорінних ям бульдозерами потужністю 79 кВт [108 к. с.]», «Зачистка дна котловану бульдозером і пристрій в`їздів, група ґрунтів 2», «Додавати на кожні наступні 10 м переміщення ґрунту [понад 10 м] бульдозерами потужністю 59 кВт [80 к. с.], група ґрунтів 2», «Улаштування обвалування сховища бульдозерами з переміщенням ґрунту до 20 м, група ґрунтів 1», «Додавати на кожні наступні 10 м переміщення ґрунту [понад 20 м] при обвалування сховища бульдозерами, група ґрунтів 1» є обов`язковим під час проведення процедури закупівлі.
Крім цього пункту 2.2 Настанови № 281 усі показники ресурсів, наведені в таблицях норм Збірників РЕКНб, приймаються без змін, за винятком випадків застосування коефіцієнтів щодо специфічних особливостей виконання робіт, передбачених проектом, та обумовлених у технічних частинах відповідних Збірників.
Відповідно до пункту 5.1 Настанови № 281 ціна пропозиції учасника процедури закупівлі (договірна ціна) розраховується на підставі нормативної потреби в трудових і матеріально-технічних ресурсах, необхідних для здійснення проектних рішень по об`єкту будівництва, та поточних цін на них або з використанням укрупнених показників вартості робіт, обсяги та види яких передбачені затвердженою проектною документацією.
Отже, потреба у застосуванні бульдозерів в локальних кошторисах на будівельні роботи № 06-01-01, № 06-01-02, № 07-01-01 є нормативно обґрунтованою та не підлягає заміні.
В даному випадку твердження позивача про те, що доводи відповідача суперечать умовам пп.1.2.1 п.1.2. Додатку 1 ТД відповідно до змісту якої учасники закупівлі самостійно визначають перелік обладнання та матеріально-технічної бази за допомогою якої буде досягнуто виконання робіт, обсяг яких визначений Додаток 2 ТД» є неприйнятним, оскільки Замовник передбачив вимогами Додатку 2 (Технічне завдання) до тендерної документації найменування та виконання певних об`ємів робіт по предмету закупівлі безпосередньо бульдозерами, а отже, це є нормативними вимогами, які повністю відповідають визначенню пункту 5.1 Настанови № 281.
Отже, кошториси з підтвердними розрахунками за статтями витрат договірної ціни, а саме, локальні кошториси на будівельні роботи № 06-01- 01, № 06-01-02 та № 07-01-01 складені з порушенням 5.1 розділу V Настанови № 281, що не відповідає вимогам, встановленим Замовником у Додатку 2 до тендерної документації.
Проте Замовник на порушення абзацу другого підпункту другого пункту 44 Особливостей не відхилив тендерну пропозицію учасника ТОВ «БАДДІ ЮА» як таку, що не відповідає умовам технічної специфікації та іншим вимогам щодо предмета закупівлі тендерної документації, крім невідповідності в інформації та/або документах, що може бути усунена учасником процедури закупівлі відповідно до пункту 43 Особливостей.
Отже встановлена Держаудитслужбою внутрішня суперечність у тендерній пропозиції ТОВ «БАДДІ ЮА» (наявність бульдозерів у локальних кошторисах при їх повній відсутності у Підсумковій відомості ресурсів), кваліфікується як суттєва невідповідність вимогам технічної специфікації, що стосується достовірності розрахунку ціни та безпосередньо впливає на предмет закупівлі.
Відповідно замовник, порушуючи абзац другий підпункту 2 пункту 44 Особливостей № 1178, був зобов`язаний відхилити зазначену тендерну пропозицію, оскільки ця невідповідність не належить до переліку тих, що можуть бути усунені.
Щодо порушення вимог абзацу п`ятого підпункту першого пункту 44 Особливостей № 1178, суд зазначає наступне.
Моніторингом встановлено, що відповідно до пункту 1 розділу 3 «Інструкція з підготовки тендерної пропозиції» тендерної документації Замовника установлено вимоги щодо підтвердження інформації від учасника процедури закупівлі про його відповідність кваліфікаційним (кваліфікаційному) критеріям згідно з Додатком 1 до цієї тендерної документації.
Відповідно до підпункту 1.1.1 пункту 1.1 Додатка 1 до тендерної документації учасник процедури закупівлі у складі тендерної пропозиції надає довідку про наявність працівників відповідної кваліфікації, які мають необхідні знання та досвід.
Для юридичних осіб обов`язкова наявність на підприємстві не менше двох інженерів з вищою технічною освітою в будівельній галузі, та не менше п`яти робітників, що має бути підтверджено документально копіями наказів про прийняття на роботу, трудових книжок та копією штатного розпису.
Отже, замовник установив чітку вимогу щодо надання саме таких документів у складі тендерної пропозиції учасника для підтвердження кваліфікаційного критерію щодо наявності працівників відповідної кваліфікації, які мають необхідні знання та досвід, які будуть виконувати робити за процедурою закупівлі.
З матеріалів справи вбачається, що учасник ТОВ «БАДДІ ЮА» на виконання вказаних вимог тендерної документації у складі тендерної пропозиції надав довідку про наявність працівників відповідної кваліфікації, які мають необхідні знання та досвід від 01 вересня 2025 року № 01/09-1 (файл «Довідка працівники.pdf»). Згідно з інформацією, зазначеною у цій довідці, всі працівники не включені до штату учасника, оскільки виконують роботи за договорами цивільно-правового характеру
Під час розгляду тендерної пропозиції учасника ТОВ «БАДДІ ЮА» Замовник оприлюднив в електронній системі закупівель повідомлення з вимогою про усунення невідповідностей у поданих документах, згідно з якою учасник повинен надати, зокрема довідку про наявність працівників відповідної кваліфікації, які мають необхідні знання та досвід (не менше 5 осіб робітничих спеціальностей та 2 осіб інженерних (з вищою технічною освітою в будівельній галузі) спеціальностей), до якої додаються: - копії наказів про прийняття на роботу, трудові книжки та копію штатного розпису перелічених у довідці працівників, які підтверджують відповідність його тендерної пропозиції кваліфікаційному критерію «Наявність працівників відповідної кваліфікації, які мають необхідні знання та досвід».
З метою усунення зазначених невідповідностей учасник ТОВ «БАДДІ ЮА» надав довідку від 08.09.2025 № 08-09/2 (файл «Довідка працівники оновлена.pdf»), штатний розпис (файл «Штатний розпис.pdf») та копії документів (файли «Освіта працівників. pdf» і «Накази працівники.pdf») про наявність працівників відповідної кваліфікації, які мають необхідні знання та досвід, необхідних для виконання робіт за предметом закупівлі.
У довідці від 08.09.2025 № 08-09/2 учасником ТОВ «БАДДІ ЮА» зазначено, зокрема, про наявність на підприємстві одного штатного інженера будівельника Петрової Кристини (наказ про прийняття на роботу від 05.09.2025 № 2-к) та про трьох штатних робітників, а саме: Лозинський Артур каменотес (наказ про прийняття на роботу від 05.09.2025 № 3-к); Соболев Олексій штукатур (наказ про прийняття на роботу від 05.09.2025 № 4-к); Журавльов Сергій електромонтер з ремонту та обслуговування електроустаткування (наказ про прийняття на роботу від 05.09.2025 № 5-к).
Інформація щодо наявності у штаті учасника ТОВ «БАДДІ ЮА» вказаних працівників також підтверджується штатним розписом на 2025 рік (файл «Штатний розпис.pdf»), наказами про прийняття на роботу (файл «Накази працівники.pdf» та документами про освіту працівників (файл «Освіта працівників. pdf»).
Решта працівників, які зазначені у довідці від 08.09.2025 № 08-09/2, залучені учасником ТОВ «БАДДІ ЮА» згідно договорів цивільно-правового характеру.
Отже, учасник ТОВ «БАДДІ ЮА» на вимогу не підтвердив обов`язкову наявність на підприємстві не менше двох інженерів з вищою технічною освітою в будівельній галузі, та не менше п`яти робітників, чим не дотримав вимоги підпункту 1.1.1 пункту 1.1 Додатка 1 до тендерної документації.
На запит Держаудитслужби, наданий під час моніторингу відповідно до вимог частини п`ятої статті 8 Закону № 922, позивачем надано пояснення, які не спростовують факт встановленого порушення, оскільки вимогами підпункту 1.1.1 пункту 1.1 Додатка 1 до тендерної документації імперативно встановлено вимогу щодо підтвердження інформації від учасника процедури закупівлі про його відповідність кваліфікаційним (кваліфікаційному) критерія, зокрема для юридичних осіб обов`язкову наявність на підприємстві не менше двох інженерів з вищою технічною освітою в будівельній галузі, та не менше п`яти робітників, що має бути підтверджено документально копіями наказів про прийняття на роботу, трудових книжок та копією штатного розпису.
Отже, учасник Товариство з обмеженою відповідальністю «Бадді ЮА» не виправив виявлені замовником після розкриття тендерних пропозицій невідповідності в інформації та/або документах, що подані ним у складі своєї тендерної пропозиції, а Замовник на порушення вимог абзацу п`ятого підпункту першого пункту 44 Особливостей № 1178 не відхилив тендерну пропозицію Товариства з обмеженою відповідальністю «Бадді ЮА» та уклав з ним Договір.
Крім того, як встановлено судом, у зв`язку із виявленням порушень під час моніторингу процедури закупівлі, відповідачем було зобов`язано позивача здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень шляхом припинення зобов`язань за Договором та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів.
Надаючи правову оцінку наведеним вище положенням, суд виходить з наступного.
Порядок заповнення форми висновку про результати моніторингу процедури закупівлі визначає Порядок заповнення форми висновку про результати моніторингу процедури закупівлі, затверджений Наказом Міністерства фінансів України від 08.09.2020 №552 (далі - Порядок №552).
Відповідно до пункту 3 розділу ІІІ Порядку №552 у разі виявлення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель п.3 має містити посилання на структурну одиницю компетенційного нормативно-правового акта, на підставі якого орган державного фінансового контролю зобов`язує замовника усунути у встановленому законодавством порядку такі порушення, а також зобов`язання щодо їх усунення.
Так, оскаржуваний висновок Держаудитслужби відповідає вимогам Порядку №522 та чітко зазначає дії, які повинен вчинити замовник. Враховуючи зазначене, висновок відповідача є конкретизованим.
Разом з тим, відповідно до частини 8 статті 8 Закону України «Про публічні закупівлі» протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення органом державного фінансового контролю висновку замовник оприлюднює через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявлених порушень.
Тобто, виходячи із структури та змісту частини восьмої статті 8 Закону України «Про публічні закупівлі», саме замовник публічної закупівлі вправі визначати, яким чином він має намір усунути виявлені правопорушення, обираючи один із визначених законом правомірних варіантів поведінки.
Враховуючи викладене, Законом України «Про публічні закупівлі» на відповідача покладений обов`язок зазначити варіанти правомірної поведінки, тобто замовнику дається право вибору: вжити заходів щодо розірвання договору, та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення законодавства у сфері публічних закупівель, викладеного у висновку, надати аргументовані заперечення, інформацію про причини неможливості усунення виявленого порушення.
Тобто, у разі дотримання вимог Закону України «Про публічні закупівлі» відносини між переможцем/учасником закупівлі та замовником взагалі б не виникли та договір не було б укладено.
Такого правового висновку дійшов Верховний Суд у постанові від 09.02.2023 по справі №520/6848/21.
Згідно частини 1 статті 41 Закону України «Про публічні закупівлі» договір про закупівлю укладається відповідно до норм Цивільного кодексу України та Господарського кодексу України з урахуванням особливостей, визначених цим Законом.
Відповідно до статті 203 Цивільного кодексу України передбачено, що зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам. Особа, яка вчиняє правочин, повинна мати необхідний обсяг цивільної дієздатності. Правочин має бути спрямований на реальне настання правових наслідків, що обумовлені ним.
Відповідно до частини 2 статті 16 Цивільного кодексу України одним із способів захисту цивільного права може бути, зокрема, визнання правочину недійсним.
Відповідно до частини 1 статті 215 Цивільного кодексу України, підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою - третьою, п`ятою статті 203 Цивільного кодексу України України.
Враховуючи зазначене, укладення договорів є завершальною стадією проведення процедури закупівлі, тому укладення договору із порушенням процедури публічної закупівлі є підставою для розірвання такого договору.
Як вбачається зі змісту висновку, відповідач конкретизував, яких саме заходів має вжити позивач, визначив спосіб усунення виявлених під час моніторингу порушень, що свідчить про його чіткість та визначеність.
Тобто вимоги, зазначені у спірному висновку про результати моніторингу процедури закупівлі шляхом розірвання договору, підлягали виконанню.
З огляду на вищевикладене, суд доходить висновку про відсутність правових підстав для визнання протиправним та скасування висновку Держаудитслужби України про результати моніторингу процедури закупівлі №UA-2025-08-19-008184 від 10.10.2025 року.
Відповідно до статті 90 Кодексу адміністративного судочинства України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), що міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).
Частиною першою статті 9 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що суд при вирішенні справи керується принципом змагальності сторін, диспозитивності та офіційного з`ясування всіх обставин у справі, відповідно до якого розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
Враховуючи викладене, на підставі оцінки поданих доказів у їх сукупності, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді всіх обставин справи та системного аналізу положень законодавства України, суд вважає позовні вимоги необґрунтованими та такими, що не підлягають задоволенню.
Враховуючи відмову у задоволенні позову, розподіл судових витрат в адміністративній справі не здійснюється.
Керуючись статтями 139, 193, 241-246, 250, 251, 257-262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд
У задоволенні позову Виконавчого комітету Гречаноподівської сільської ради до Державної аудиторської служби України, третя особа: Товариство з обмеженою відповідальністю «Бадді ЮА» про визнання протиправним та скасування висновку - відмовити.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в порядку та в строки, передбачені статтями 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя С.І. Озерянська