Справа № 320/48497/25
Суддя: Жук Р.В.
Дата ухвалення: 2026-04-15 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про відкриття спрощеного провадження в адміністративній справі

без проведення судового засідання

15 квітня 2026 року м. Київ справа №320/48497/25

Суддя Київського окружного адміністративного суду Жук Р.В., ознайомившись із матеріалами адміністративної справи

за позовом Приватного підприємства "Сівер-Нафта"

(08151, Київська обл., Фастівський р-н, м. Боярка, вул. Незалежності, буд. 63,

)

до 1) Головного управління ДПС у Київській області

(03151, м. Київ, вул. Святослава Хороброго, 5а, )

2) Державної податкової служби України

(04053, м. Київ, Львівська площа, 8, )

про визнання протиправним та скасування рішень, зобов`язання вчинити певні дії,

В С Т А Н О В И В:

До Київського окружного адміністративного суду звернулось Приватне підприємство "Сівер-Нафта" до Головного управління ДПС у Київській області, Державної податкової служби України, в якому просить суд:

- визнати протиправними та скасувати рішення Комісії Головного управління Державної податкової служби у Київській області від 21.10.2024 року №11936747/44710471, яким відмовлено у реєстрації податкової накладної № 1372 від 20.10.2023 року в ЄРПН;

- зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладні податкові накладні № 1372 від 20.10.2023 року, що подана ПП «СІВЕР-НАФТА».

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 13.10.2025 позовну заяву залишено без руху та надано строк позивачу на усунення недоліків позовної заяви.

До суду від представника позивача надійшла заява про усунення недоліків позовної заяви, до якої додано докази сплати судового збору та заяву про поновлення строку звернення до суду із даним позовом.

Дослідивши матеріали позову, суд зазначає наступне.

Відповідно до частини першої статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України (КАС України), позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів (абзац перший частини другої статті 122 КАС).

Спеціальними нормами, якими встановлені окремий порядок захисту порушених прав платників податків, в тому числі і в судовому порядку, є норми ПК України.

Відповідно до пункту 56.1 статті 56 ПК рішення, прийняті контролюючим органом, можуть бути оскаржені в адміністративному або судовому порядку.

Відтак, строк звернення до суду з позовом про визнання протиправним і скасування рішення про відмову в реєстрації податкової накладної в ЄРПН з похідною вимогою про зобов`язання її зареєструвати, у разі, коли платником податків не використовувалася процедура адміністративного оскарження таких рішень як досудового порядку вирішення спору, становить шість місяців з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Аналогічного висновку дійшов Верховний Суд в постанові від 20.11.2020 у справі № 1.380.2019.006517 (провадження № К/9901/12325/20).

Відповідно до позиції Верховного Суду, сформульованої в постанові від 11 жовтня 2019 року у справі № 640/20468/18, у разі використання платником податків процедури адміністративного оскарження рішення податкового органу, строк позовної давності для звернення до суду становить 3-місяці з моменту отримання платником податків рішення по скарзі.

Матеріалами справи встановлено, що рішення відповідача-1 не оскаржувалось позивачем в адміністративному порядку.

Таким чином, шестимісячний строк на звернення до суду починає обчислюватися з 22.10.2024 і закінчується 22.04.2025.

Позивач звернувся до суду із даним позовом через Електронний суд 23.09.2025.

Відповідно до частин 1 та 2 статті 121 КАС України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення. Встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Позивач в заяві про поновлення строку звернення до суду зазначає, що незаконне анулювання реєстрації платника ПДВ. На момент прийняття оскаржуваних рішень ПП «СІВЕР НАФТА» було анульовано як платника податку на додану вартість відповідним рішенням податкового органу, що унеможливлювало подальше адміністрування податку та оскарження рішень щодо ПН. Лише після поновлення статусу платника ПДВ у судовому порядку підприємство фактично отримало можливість реалізувати свої процесуальні права, у тому числі, звернутися до суду з позовом. Включення підприємства до переліку ризикових платників. З моменту включення до переліку ризикових суб`єктів господарювання підприємство перебувало під постійним моніторингом контролюючих органів, що фактично паралізувало господарську діяльність контрагенти відмовлялися від співпраці, блокувалися всі податкові накладні. Такий стан невизначеності та постійної зміни статусу унеможливлював своєчасну підготовку доказової бази для судового оскарження. Тривале судове оскарження рішень контролюючого органу щодо ризиковості та анулювання ПДВ. ПП «СІВЕР НАФТА» було змушене спочатку захищати своє право на існування як платника податку, подаючи позови щодо: визнання протиправним та скасування рішення про відповідність критеріям ризиковості; скасування рішення про анулювання реєстрації платника ПДВ. Ці справи мали пріоритетне значення, оскільки без поновлення статусу платника ПДВ підприємство не могло подати позов про реєстрацію податкових накладних, адже його податковий статус був незаконно припинений. Лише після винесення судових рішень про відновлення реєстрації ПДВ (постанова суду від 06.12.2023 у справі №440/5590/23) у ПП «СІВЕР НАФТА» виникла реальна можливість подати позов про скасування рішень про відмову в реєстрації ПН.

Суд бере до уваги правову позицію, викладену в постанові Верховного Суду від 01.06.2023 у справі № 300/4156/22 згідно якої розумні строки в адміністративному судочинстві - це найкоротші за конкретних обставин строки (якщо інше не визначено законом або встановлено судом), протягом яких сторона повинна вжити певних дій, демонструючи свою зацікавленість у їх результатах, і які об`єктивно оцінюються судом стосовно відповідності принципам добросовісності та розсудливості, а також на предмет дотримання прав інших учасників (забезпечення балансу інтересів).

Отже, оскільки шетимісячний строк на звернення до суду із цим позовом закінчився 22.04.2025, а позивачем подано до суду позов 23.09.2025, суд, з урахуванням заяви про поновлення процесуального строку, приходить до висновку, що позивач звернувся до суду у найкоротші строки. При цьому, сам пропуск строку звернення до суду є незначним.

Так, у справі "Голдер проти Сполученого Королівства" (Golder v. the United Kingdom, заява №4451/70, пункти 28-36) Європейським судом з прав людини було визначено, що право на доступ до суду є одним з аспектів права на суд згідно з пунктом 1 статті 6 Конвенції. У цій справі Суд визнав право на доступ до суду як невід`ємний аспект гарантій, закріплених у статті 6, пославшись на принципи верховенства права та недопущення свавілля, покладені в основу більшості положень Конвенції. Разом з тим, право на доступ до суду повинно бути "практичним та ефективним", а не "теоретичним чи ілюзорним" (рішення у справі "Беллє проти Франції" (Bellet v. France), заява № 13343/87, пункт 36). Це міркування набуває особливої актуальності у контексті гарантій, передбачених статтею 6, з огляду на почесне місце, яке в демократичному суспільстві посідає право на справедливий суд (рішення у справі "Принц Ліхтенштейну Ганс-Адам II проти Німеччини" (Prince Hans-Adam II of Liechtenstein v. Germany ), [ВП] заява № 42527/98, пункт 45 та рішення у справі "Парафія греко-католицької церкви в м. Лупені та інші проти Румунії", (Lupeni Greek Catholic Parish and others v. Romania), [ВП] заява № 76943/11, пункти 84, 86).

Верховний Суду у постанові від 29.09.2022 у справі № 500/1912/22 звернув увагу на те, що при застосуванні процесуальних норм слід уникати як надмірного формалізму, так і надмірної гнучкості, які можуть призвести до нівелювання процесуальних вимог, встановлених законом. Надмірний формалізм у трактуванні процесуального законодавства визнається неправомірним обмеженням права на доступ до суду як елемента права на справедливий суд згідно зі статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Зазначений підхід неодноразово був застосований Верховним Судом, зокрема у постановах від 21.05.2021 у справі № 1.380.2019.006107, від 22.07.2021 у справі № 340/141/21, від 16.09.2021 у справі № 240/10995/20 та від 12.09.2022 у справі №120/16601/21-а.

За вказаних обставин, суд приходить до висновку про визнання поважними причини пропуску строку звернення до суду та поновлення строку звернення до суду.

Відповідно до частини 1 статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, зокрема, чи: відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Позовна заява відповідає вимогам, встановленим статтями 160, 161 та 172 Кодексу адміністративного судочинства України, та подана з дотриманням правил підсудності особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність.

Відповідно до положень статті 257 Кодексу адміністративного судочинства України справа підлягає розгляду за правилами спрощеного позовного провадження.

Частиною 5 статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України зазначено, що суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Відповідно до положень статтей 260, 257, 263 Кодексу адміністративного судочинства України справа буде розглянута за правилами спрощеного (письмового) позовного провадження.

Керуючись ст.ст. 3, 257, 258, 260, 262, 263 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

У Х В А Л И В:

1. Визнати поважними причини пропуску строку звернення до суду та поновлення строку звернення до суду.

2. Відкрити провадження в адміністративній справі. Справа розглядатиметься головуючим суддею Жуком Р.В. в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін та проведення судового засідання.

3. Зобов`язати відповідачів подати до суду у п`ятнадцятиденний строк з дня вручення копії ухвали про відкриття провадження у справі належним чином завірені копії всіх матеріалів, що були або мали бути взяті до уваги при прийнятті оскаржуваного рішення, а також, письмові пояснення з посиланням на норми чинного законодавства щодо обставин, викладених у позовній заяві.

Запропонувати відповідачам у п`ятнадцятиденний строк з дня вручення копії ухвали про відкриття провадження у справі подати до суду відзив на позовну заяву, відповідні докази, на які посилаються при його обґрунтуванні проти наведених позивачем обставин та правових підстав позову, оформлений відповідно до положень частин другої-четвертої статті 162 Кодексу адміністративного судочинства України.

Зобов`язати відповідачів одночасно направити копії відзиву та письмових доказів позивачу. Разом з відзивом подати до суду документи, що підтверджують надіслання (надання) відзиву і доданих до нього доказів позивачу.

Роз`яснити відповідачам, що у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами (ч. 6 ст. 162 КАС України).

4. Запропонувати позивачу у п`ятиденний строк з дня отримання відзиву відповідача на позовну заяву подати до суду відповідь на відзив та докази надіслання (надання) іншим учасникам справи одночасно з надісланням (наданням) відповіді до суду.

5. Запропонувати відповідачам у п`ятиденний строк з дня отримання відповіді позивача на відзив подати до суду заперечення проти відповіді на відзив, оформлені відповідно до положень частин другої-четвертої ст. 162 КАС України та докази надіслання (надання) іншим учасникам справи одночасно з надісланням (наданням) заперечень до суду.

6. Попередити осіб, які беруть участь у справі, що кожен доказ має бути засвідчений відповідно до пункту 5.26 Національного стандарту України Державної уніфікованої системи документації, Уніфікованої системи організаційно - розпорядчої документації "Вимоги до оформлювання документів" (ДСТУ 4163-2020).

7. Копію ухвали суду надіслати (надати) учасникам справи (їх представникам), зокрема, шляхом направлення тексту ухвали електронною поштою, факсимільним повідомленням (факсом, телефаксом), телефонограмою.

8. Інформацію щодо стану розгляду даної справи сторони можуть отримати в мережі Інтернет за мережевим шляхом: http://adm.ko.court.gov.ua/sud1070/.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не підлягає оскарженню. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Жук Р.В.