Справа № 420/34365/24
Суддя: Скрипченко В.О.
Дата ухвалення: 2026-04-13 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

13 квітня 2026 р.м. ОдесаСправа № 420/34365/24
П`ятий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого судді-доповідача Скрипченка В.О.,

суддів Коваля М.П. та Осіпова Ю.В.,

розглянувши в порядку письмового провадження в місті Одесі апеляційну скаргу Державного підприємства "Ренійський морський торгівельний порт" на рішення Одеського окружного адміністративного суду від 3 березня 2025 року (суддя Завальнюк І.В., м. Одеса, повний текст рішення складений 03.03.2025) по справі за адміністративним позовом Державного підприємства "Ренійський морський торгівельний порт" до Південного міжрегіональне управління ДПС по роботі з великими платниками податків про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень,-

В С Т А Н О В И В:

06.01.2025 до Одеського окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов ДП "РМТП" до Південного міжрегіональне управління ДПС по роботі з великими платниками податків, в якому позивач просив визнати протиправними та скасувати податкові повідомлення-рішення від 22.07.2024:

- №1 щодо збільшення податкового зобов`язання з податку на прибуток у сумі 6 279 409 грн. та штрафних санкцій у сумі 1 569 852,25 грн.;

- №1 щодо збільшення зобов`язання з частини чистого прибутку, який перераховується до державного бюджету України на суму 10 465 682 грн. та штрафних санкцій на суму 2 616 420,50 грн.;

- №4 щодо нарахування пені за порушення термінів розрахунків у сфері ЗЕД 158 050,21 грн.;

- №1 щодо збільшення податкового зобов`язання з податку на додану вартість у сумі 692 500 грн. та штрафної (фінансової) санкції 173 125 грн.

Рішенням Одеського окружного адміністративного суду від 3 березня 2025 року у задоволенні адміністративного позову було відмовлено.

Не погоджуючись з ухваленим рішенням позивач подав апеляційну скаргу, у якій, посилаючись на неповне дослідження доказів, недостатнє встановлення обставин справи та (або) неправильне застосування норм права, просить скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове рішення, яким визнати протиправними та скасувати податкові повідомлення-рішення Південного МУ ДПС по роботі з ВПП від 22.07.2024 року №№1, 1, 4, 1.

На думку апелянта, судом першої інстанції не надано належної оцінки тому, що наказом від 17.06.2005 №317 Міністерства Транспорту та зв`язку України "Про затвердження Положення про планово-попереджувальні ремонти портових кранів морських портів" (ППР) надане чітке тлумачення термінів капітальний та поточний ремонт. Різниця між поняттям капітальним та поточним ремонтом полягає у наступному: Капітальний ремонт від поточного відрізняється цілями. Поточний ремонт вимагає менше фінансових витрат, зусиль аніж капітальний. Отож, оскільки портальні крани довгий період часу не працювали через відсутність фінансово-матеріального забезпечення на їх обслуговування, керівництвом Порту при першій же можливості було прийнято рішення провести технічний огляд стану крану портального "Альбатрос" №69, крану портального "Альбатрос" №95 та крану портального "Альбатрос" №73 для відновлення його працездатності та нормального експлуатування. У зв`язку з попереднім оглядом об`єктів, взявши до уваги технічний стан портальних кранів, а також фінансові можливості позивача який в той час не мав фінансової можливості у проведенні капітального ремонту, комісією було прийнято рішення про можливість проведення ремонту достатнього для відновлення їх працездатності. В подальшому, комісією колегіально зроблено висновки про необхідність проведення ПП-поточних проміжних ремонтів, тобто ремонтів, що забезпечать подальшу працездатність кранів, які відпрацювали нормативний термін експлуатації, шляхом ремонту або заміни окремих вузлів та систем, при необхідності - з обмеженням на технічні характеристики і ресурс. Таким чином апелянт вважає, що позивач дотримувався чітких вимог Положення №317 для організації, планування і виконання поточного ремонту портових кранів, а твердження податкової стосовно модернізації портальних кранів не відповідають дійсності.

До того ж, оскільки в чинному законодавстві щодо обліку основних засобів відсутні визначення капітальний або поточний ремонт. Всі витрати по ремонту (капітальний та поточний), згідно законодавства, підприємство може віднести на поточні витрати. У зв`язку з тим, що пп. 134.1.1 п. 134.1 ст. 134 та у розділі III ПК України немає жодних зобов`язань підприємства коригування фінансового результату до оподаткування на суми проведення капітального ремонту, посилання СДПІ в акті перевірки на порушення пп. 134.1.1 п. 134.1 ст. 134 ПК України є безпідставними та таким, що не відповідають дійсності. З вищезазначеним висновком погодився Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду по справі №821/1496/16, але суд першої інстанції не взяв до уваги даний факт при ухваленні судового рішення.

Щодо заниження податку на додану вартість за вересень 2023 року, то апелянт зазначив, що ДП "РМТП" погоджується з фактом завишення суми податкового кредиту у вересні 2023 року у зв`язку зі порушенням вимог пункту 198.6. статті 198 ПК України, проте у той же час наполягає на визнанні права підприємства на включення вказаної суми ПДВ до складу податкового кредиту жовтня місяця 2023 року, що не визнано в акті перевірки, тоді як пунктом 86.10 статті 86 ПК України "Оформлення результатів перевірки" визначено, що в акті перевірки зазначаються як факти заниження, так і факти завищення податкових зобов`язань платника. При розгляді Заперечень з даного питання ДПС проігнорувала доводи ДП "РМТП". У висновках Відповіді на Заперечення з питання заниження ПДВ у вересні 2023 року визначені тільки права платника податків щодо строку включення до складу податкового кредиту зареєстрованих податкових накладних, передбачені ПК України, а саме протягом 365 днів. При цьому, ці права не дотримані контролюючим органом ні в Акті перевірки, ні у Відповіді на Заперечення при зверненні за цим питанням у Запереченнях. Тобто, перевіряючими, не визнавши суму ПДВ у складі податкового кредиту вересня 2023 року за податковою накладною вересня місяця, зареєстрованої у реєстрі податкових накладних у жовтні місяці 2023 року, не визнається і у складі податкового кредиту жовтня місяця 2023 року, що призвело до необґрунтованого нарахування за результатами перевірки податку на додану вартість, з чим підприємство не погоджується.

Щодо нарахування пені за прострочену дебіторську заборгованість у сумі 5 956,09 дол. США за контрактом №207-013 від 07.08.2017 року, укладеним з нерезидентом DANUBE TERMINAL SERVICE DTS LIMITED, Британські Віргінські острови, апелянт зазначив, що судом першої інстанції не було взято до уваги той факт, що зазначені у акті перевірки правові норми не діяли на момент виникнення правопорушення. Податковий орган не мав права виносити податкове повідомлення-рішення (ППР) застосовуючи законодавство, яке не існувало на момент правопорушення.

Також апелянт вважає протиправним нарахування контролюючим органом пені з 04.03.2018 по 31.12.2023, оскільки на момент вчинення правопорушення у сфері валютних операцій не існувало норми в законодавстві про нарахування пені за кожний день прострочення в розмірі 0,3 відсотка суми неодержання грошових коштів за договором (вартості недопоставленого товару) у національній валюті (у разі здійснення розрахунків за зовнішньоекономічним договором (контрактом) у національній валюті) або в іноземній валюті, перерахованій у національну валюту за курсом Національного банку України, встановленим на день виникнення заборгованості. Тому, нарахування пені з моменту прострочення сплати валютної виручки, тобто з 04.03.2018 - є помилковим.

Більше того, взявши до уваги статтю 14-2 постанови Правління НБУ від 24.02.2022 №18 "Про роботу банківської системи в період запровадження воєнного стану", вказується те, що граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів становлять 180 календарних днів та застосовуються до операцій, здійснених з 05 квітня 2022 року. Водночас, у випадку, що розглядається, граничний строк розрахунку повинен був відбутись до 03.03.2018 року, тобто операція була 4 роки тому.

Відповідач надіслав до апеляційного суду відзив на апеляційну скаргу, у якому, посилаючись на законність та обґрунтованість оскаржуваного судового рішення, просить апеляційну скаргу залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін.

Справа розглянута судом першої інстанції за правилами загального позовного провадження.

Апеляційним судом справа розглянута в порядку письмового провадження відповідно до статті 311 КАС України, якою передбачено, що суд апеляційної інстанції може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, у разі відсутності клопотань від усіх учасників справи про розгляд справи за їх участю.

Заслухавши суддю-доповідача, доводи апеляційної скарги, відзиву на апеляційну скаргу, вивчивши матеріали справи, перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду в межах поданої скарги, апеляційний суд дійшов таких висновків.

Як вбачається з матеріалів справи та встановлено судом першої інстанції, Південним міжрегіональним управлінням ДПС по роботі з великими платниками податків на підставі підпункту 20.1.4 пункту 20.1 статті 20, підпункту 75.1.2 пункту 75.1 статті 75, пункту 77.1 статті 77, підпункту 69.352 статті 69 підпункту 10 розділу ХХ "Перехідні положення" Податкового кодексу України та на підставі наказу Південного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків від 22.03.2024 №51 проведено перевірку Державного підприємства "Ренійський морський торгівельний порт" з метою здійснення контролю за своєчасністю, достовірністю, повнотою нарахування і сплати податків та зборів, дотримання валютного та іншого законодавства та правильністю нарахування та сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове соціальне страхування за період діяльності з 01.10.2017 по 31.12.2023, за результатами якої складено акт від 21.06.2024 №401-34-00-07-01-01125809.

Відповідно до вищезазначеного акту, перевіркою встановлено наступні порушення:

1) пункту 1.7.6, пункту 3.1.4 Положення про планово-попереджувальні ремонти портових кранів морських портів від 17.06.2005 №317, пункту 3 Методичних рекомендаціями з бухгалтерського обліку основних засобів суб`єктів державного сектору, затвердженими наказом Міністерства фінансів України №11 від 23.01.2015, пункту 1 розділу 3 НП(с)БО 121 від 12.10.2010 №1202, пункту 14, П(С)БО 7 №92 від 27.04.2000, пунктів 44.1, 44.2 статті 44 ПК України встановлено заниження податку на прибуток підприємств за 2023 рік на суму 6 279 409 грн, у т.ч. за три квартали 2023 року 1 523 808 грн;

2) пункту 1.7.6 та п.3.1.4 Порядку від 17.06.2005 №317, пункту 3 Методрекомендації №11 від 23.01.2015, пункту 1 розділу 3 НП(с)БО 121, пункту 14, П(С)БО 7, пунктів 44.1, 44.2 статті 44 ПК України), пункту 1, пункту 2, пункту 3 Порядку відрахування до державного бюджету частини чистого прибутку (доходу) державними унітарними підприємствами та їх об`єднаннями №138 від 23.02.2011 платником податків занижено частину чистого прибутку (доходу)/дивідендів на державну частку, що відраховуються до бюджету за 2023 рік на суму 10 465 682 грн, у тому числі за три квартали 2023 року 2 539 680 грн.;

3) пункту 198.6 статті 198 ПК України, ДП "РМТП" встановлено заниження податку на додану вартість всього на суму 692 500 грн. за вересень 2023 року;

4) статті 1 Закону України від 23.09.1994 №185/94-ВР "Про порядок здійснення розрахунків в іноземній валюті" із змінами і доповненнями в частині недотримання термінів надходження валютної виручки за контрактом №207-013 від 07.08.2017 укладеним з нерезидентом DANUBE TERMINAL SERVICE - DTS LIMITED, Британські Вірґінські острови.

На підставі акту перевірки від 21.06.2024 №401-34-00-07-01-01125809 Південним міжрегіональним управлінням ДПС по роботі з великими платниками податків 22 липня 2024 року винесені податкові повідомлення-рішення: №1 від 22 липня 2024 р. щодо збільшення податкового зобов`язання з податку на прибуток у сумі 6 279 409 грн. та штрафних санкцій у сумі 1 569 852,25 грн.; №1 від 22 липня 2024 р. щодо збільшення зобов`язання з частини чистого прибутку, який перераховується до державного бюджету України на суму 10 465 682 грн. та штрафних санкцій на суму 2 616 420,50 грн.; №4 від 22 липня 2024 р. щодо нарахування пені за порушення термінів розрахунків у сфері ЗЕД 158 050,21 грн.; №1 від 22 липня 2024 р. щодо збільшення податкового зобов`язання з податку на додану вартість у сумі 692 500 грн. та штрафної (фінансової) санкції 173 125 грн., які надійшли до підприємства 07.08.2024 року (вх. №01-23/487 від 07.08.2024 р.).

21 серпня 2024 року до ДПС України була відправлена скарга на вище визначені податкові повідомлення-рішення трьома пакетами (копії квитанцій №124, №125, №126 з описом вкладень), яке отримано ДПС України 17.09.2024 року згідно інформації з вхідного номеру на першому листі повернутої Скарги.

У відповідь 11 жовтня 2024 року до ДП "РМТП" надійшло Рішення щодо залишення скарги без розгляду №29147/6/99-00-06-01-01-06 від 27 вересня 2024 року, оскільки останнім днем для подання скарги є 20 серпня 2024 року, так як дата вручення податкових повідомлень-рішень згідно поштового повідомлення про вручення 06.08.2024.

Зазначені обставини зумовили ДП "РМТП" звернутися до суду з адміністративним позовом.

Ухвалюючи рішення про відмову у задоволенні позовних вимог суд першої інстанції погодився з висновками акту податкової перевірки, за висновками якого були прийняті оскаржувані у даній справі податкові повідомлення-рішення.

Надаючи правову оцінку встановленим обставинам справи, висновкам суду першої інстанції та доводам апеляційної скарги, а також виходячи з меж апеляційного перегляду справи, визначених статтею 308 КАС України, колегія суддів зазначає наступне.

Згідно з частиною другою статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, регулює Податковий кодекс України (далі ПК України, в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин), який, зокрема, визначає вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства.

За приписами підпункту 14.1.138 пункту 14.1 статті 14 ПК України основні засоби - матеріальні активи, у тому числі запаси корисних копалин наданих у користування ділянок надр (крім вартості землі, незавершених капітальних інвестицій, автомобільних доріг загального користування, бібліотечних і архівних фондів, матеріальних активів, вартість яких не перевищує 20000 гривень, невиробничих основних засобів і нематеріальних активів), що призначаються платником податку для використання у господарській діяльності платника податку, вартість яких перевищує 20000 гривень і поступово зменшується у зв`язку з фізичним або моральним зносом та очікуваний строк корисного використання (експлуатації) яких з дати введення в експлуатацію становить понад один рік (або операційний цикл, якщо він довший за рік)

Згідно з абзацом 1 пункту 44.1, абзацом 1 пункту 44.2 статті 44 ПК України для цілей оподаткування платники податків зобов`язані вести облік доходів, витрат та інших показників, пов`язаних з визначенням об`єктів оподаткування та/або податкових зобов`язань, на підставі первинних документів, регістрів бухгалтерського обліку, фінансової звітності, інших документів, пов`язаних з обчисленням і сплатою податків і зборів, ведення яких передбачено законодавством.

Для обрахунку об`єкта оподаткування платник податку на прибуток використовує дані бухгалтерського обліку щодо доходів та витрат з врахуванням положень цього Кодексу.

Відповідно до підпункту 134.1.1 пункту 134.1 статті 134 ПК України прибуток із джерелом походження з України та за її межами, який визначається шляхом коригування (збільшення або зменшення) фінансового результату до оподаткування (прибутку або збитку), визначеного у фінансовій звітності підприємства відповідно до національних положень (стандартів) бухгалтерського обліку або міжнародних стандартів фінансової звітності, на різниці, які виникають відповідно до положень цього Кодексу.

Пунктом 138.1 статті 138 ПК України визначено, що фінансовий результат до оподаткування збільшується:

- на суму нарахованої амортизації основних засобів та/або нематеріальних активів відповідно до національних положень (стандартів) бухгалтерського обліку або міжнародних стандартів фінансової звітності;

- на суму уцінки та втрат від зменшення корисності основних засобів та/або нематеріальних активів, включених до витрат звітного періоду відповідно до національних положень (стандартів) бухгалтерського обліку або міжнародних стандартів фінансової звітності;

- на суму залишкової вартості окремого об`єкта основних засобів та/або нематеріальних активів, визначеної відповідно до національних положень (стандартів) бухгалтерського обліку або міжнародних стандартів фінансової звітності, у разі ліквідації або продажу такого об`єкта;

- на суму залишкової вартості окремого об`єкта невиробничих основних засобів та/або невиробничих нематеріальних активів, визначеної відповідно до національних положень (стандартів) бухгалтерського обліку або міжнародних стандартів фінансової звітності, у разі ліквідації або продажу такого об`єкта;

- на суму витрат на ремонт, реконструкцію, модернізацію або інші поліпшення невиробничих основних засобів чи невиробничих нематеріальних активів, віднесених до витрат відповідно до національних положень (стандартів) бухгалтерського обліку або міжнародних стандартів фінансової звітності.

Відповідно до частин першої, другої статті 3 Закону України "Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні" від 16 липня 1999 року №996-XIV (далі Закон №996-XIV), метою ведення бухгалтерського обліку і складання фінансової звітності є надання користувачам для прийняття рішень повної, правдивої та неупередженої інформації про фінансове становище, результати діяльності та рух грошових коштів підприємства.

Бухгалтерський облік є обов`язковим видом обліку, який ведеться підприємством. Фінансова, податкова, статистична та інші види звітності, що використовують грошовий вимірник, ґрунтуються на даних бухгалтерського обліку.

Методологічні засади формування в бухгалтерському обліку інформації про витрати підприємства та її розкриття в фінансовій звітності відображені у Положенні (стандарті) бухгалтерського обліку №16 "Витрати", затвердженому наказом Міністерства фінансів України від 31 грудня 1999 року за №318, зареєстрованому в Міністерстві юстиції України 19 січня 2000 року за №27/4248 (далі Положення №16).

Як передбачено пунктами 6, 7 вказаного Положення, витратами звітного періоду визнаються або зменшення активів, або збільшення зобов`язань, що призводить до зменшення власного капіталу підприємства (за винятком зменшення капіталу внаслідок його вилучення або розподілу власниками), за умови, що ці витрати можуть бути достовірно оцінені.

Витрати визнаються витратами певного періоду одночасно з визнанням доходу, для отримання якого вони здійснені.

Витрати, які неможливо прямо пов`язати з доходом певного періоду, відображаються у складі витрат того звітного періоду, в якому вони були здійснені.

Пунктом 20 вказаного Положення до інших операційних витрат включаються: витрати на дослідження та розробки відповідно до Національного положення (стандарту) бухгалтерського обліку 8 "Нематеріальні активи"; собівартість реалізованих виробничих запасів, яка для цілей бухгалтерського обліку складається з їх облікової вартості та витрат, пов`язаних з їх реалізацією; сума безнадійної дебіторської заборгованості та відрахування до резерву сумнівних боргів; втрати від операційної курсової різниці (тобто від зміни курсу валюти за операціями, активами і зобов`язаннями, що пов`язані з операційною діяльністю підприємства); втрати від знецінення запасів; нестачі й втрати від псування цінностей; визнані штрафи, пеня, неустойка; витрати на утримання об`єктів соціально-культурного призначення; інші витрати операційної діяльності.

За визначенням, наведеним у пункті 4 Положення (стандарту) бухгалтерського обліку №7 "Основні засоби" затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 27 квітня 2000 року №92, (далі - П(С)БО 7 "Основні засоби") капітальні інвестиції в необоротні матеріальні активи - витрати на будівництво, реконструкцію, модернізацію (інші поліпшення, що збільшують первісну (переоцінену) вартість), виготовлення, придбання об`єктів матеріальних необоротних активів (у тому числі необоротних матеріальних активів, призначених для заміни діючих, і устаткування для монтажу), що здійснюються підприємством.

Пункти 14, 15 П(С)БО 7 "Основні засоби" визначають, що первісна вартість основних засобів збільшується на суму витрат, пов`язаних з поліпшенням об`єкта (модернізація, модифікація, добудова, дообладнання, реконструкція тощо), що призводить до збільшення майбутніх економічних вигод, первісно очікуваних від використання об`єкта. Залишкова вартість основних засобів зменшується у зв`язку з частковою ліквідацією об`єкта основних засобів.

Витрати, що здійснюються для підтримання об`єкта в робочому стані (проведення технічного огляду, нагляду, обслуговування, ремонту тощо) та одержання первісно визначеної суми майбутніх економічних вигод від його використання, включаються до складу витрат.

При цьому слід підкреслити, що у чинному законодавстві України відсутнє нормативне визначення поняття модернізації та ремонту.

Водночас, пунктом 29 Методичних рекомендацій з бухгалтерського обліку основних засобів, затверджених наказом Міністерства фінансів України від 30 вересня 2003 року №561 визначено, що рішення про характер і ознаки здійснюваних підприємством робіт, тобто чи спрямовані вони на підвищення техніко-економічних можливостей (модернізація, модифікація, добудова, реконструкція) об`єкта, що приведе в майбутньому до збільшення економічних вигод, чи здійснюються вони для підтримання об`єкта в придатному для використання стані та одержання первісно визначеної суми майбутніх економічних вигод від його використання, приймається керівником підприємства з урахуванням результатів аналізу існуючої ситуації та суттєвості таких витрат. Зокрема, заміна окремих важливих компонентів (частин) основних засобів (двигунів тощо) може бути відображена як заміна об`єкта основних засобів, якщо термін корисного використання такої частини відрізняється від терміну корисного використання основних засобів, до яких належить цей компонент. У цьому випадку заміна такого компонента відображається капітальними інвестиціями у придбання нового об`єкту основних засобів і списанням заміненого об`єкту. Витрати на поліпшення основних засобів для відновлення майбутніх економічних вигод, очікуваних від їх використання, визнаються капітальними інвестиціями за умови, що балансова вартість активу не перевищує суми його очікуваного відшкодування.

За положеннями пунктів 30, 31, 32 Методичних рекомендацій №561 витрати на капітальний ремонт об`єктів основних засобів визнаються витратами звітного періоду. Такі витрати можуть бути визнані капітальними інвестиціями, якщо витрати на значний огляд і капітальний ремонт можуть бути ідентифіковані з окремою замортизованою частиною (компонентом) основних засобів. Витрати на ремонт можуть бути визнані капітальними інвестиціями, якщо ціна придбання активу вже відображає зобов`язання (необхідність) підприємства здійснити в майбутньому витрати для приведення активу до стану, в якому він придатний для використання. Наприклад, у разі придбання будівлі, яка потребує ремонту, витрати на ремонт приймаються на збільшення первісної вартості цієї будівлі до суми, яка може бути відшкодована від використання будівлі в майбутньому.

Вартість робіт, що приводять до збільшення очікуваних майбутніх вигод від об`єкта основних засобів, включається до капітальних інвестицій з майбутнім збільшенням первісної вартості основних засобів. Підставою для визнання капітальними інвестиціями витрат, пов`язаних з поліпшенням основних засобів, є зростання внаслідок цих витрат очікуваного терміну корисного використання об`єкта, кількості та/або якості продукції (робіт, послуг), яка виробляється (надається) цим об`єктом.

Прикладами такого поліпшення є: а) модифікація, модернізація об`єкта основних засобів з метою подовження терміну його корисної експлуатації або збільшення його виробничої потужності; б) заміна окремих частин устаткування для підвищення якості продукції (робіт, послуг); в) впровадження ефективнішого технологічного процесу, що дозволить зменшити первісно оцінені виробничі витрати; г) добудова (надбудова) будівлі, що збільшить кількість місць (площу) будівлі, обсяги та/або якість виконуваних робіт (послуг) чи умови їх виконання.

Витрати, що здійснюються для підтримання об`єкта в робочому стані та одержання первісно визначеної суми майбутніх економічних вигод від його використання (технічний огляд, технічне обслуговування, ремонт тощо), включаються до складу витрат звітного періоду.

З аналізу наведених правових положень слідує, що в бухгалтерському обліку заходи на поліпшення та ремонт основних засобів можуть відображатися по-різному. Насамперед, враховується характер проведення останніх та вплив на первісну вартість та первісно очікувані майбутні економічні вигоди від використання цього об`єкта.

Так, витрати, які здійснюються для підтримки об`єкта в робочому стані й отримання первісно визначеної суми майбутніх економічних вигід від його використання включаються до складу витрат поточного періоду на підставі акта виконаних робіт.

В той же час, у разі якщо за наслідками понесених витрат на ремонтні роботи відбулось поліпшення основного засобу, внаслідок чого, зокрема, зростає очікуваний термін корисного використання такого об`єкта, такі витрати слід відносити до капітальних інвестицій. Аналогічними є наслідки і у разі, якщо відбувається заміна окремого важливого компонента (частини) основного засобу, термін корисного використання якого відрізняється від терміну корисного використання такого основного засобу.

У постанові від 10 квітня 2020 року (справа №1440/1967/18) Верховний Суд вказав, що саме керівник підприємства з урахуванням результатів аналізу поточної ситуації і їх істотності вирішує як класифікувати видатки. Тобто, керівництво підприємства визначає, які роботи вважаються поліпшенням об`єкта основних засобів, а які пов`язані з підтримкою їх в робочому стані. Залежно від цього видатки відображаються або як капітальні інвестиції з наступним збільшенням первісної вартості об`єкта основних засобів, або як видатки поточного періоду. Саме вид фактично здійсненого поліпшення визначає порядок обліку витрат підприємства на проведення такого. З наведеного випливає, що проведення поліпшення об`єкта передбачає вдосконалення конструкції, що забезпечує підвищення продуктивності об`єкта, який модернізується, сприяє розширенню його технологічних можливостей, досягненню економії ресурсів, покращення умов праці тощо. Здійснення ж ремонту полягає у частковому відновленні окремих об`єктів для підтримання їх робочому стані.

Слід зауважити, що проведення капітального ремонту саме по собі не свідчить про необхідність автоматичної капіталізації понесених у такому випадку витрат. Необхідність капіталізації пов`язується саме із впливом проведеного ремонту на вартість основного засобу, період його експлуатації та взагалі можливість останньої без проведення ремонтних робіт.

У постанові від 22 червня 2020 року (справа №640/20205/18), а також у постанові від 01 квітня 2021 року у справі №640/4693/19 Верховний Суд, підтримуючи позицію, викладену у постанові від 10 квітня 2020 року, зазначив, що право керівника підприємства на класифікацію витрат (поточні чи капітальні) не можна вважати таким, що є дискреційним. Така класифікація витрат має здійснюватися відповідно до вимог чинного законодавства та встановленого порядку ведення бухгалтерського обліку.

Повертаючись до обставин даної справи, колегія суддів зазначає, що актом перевірки від 21.06.2024 №401-34-00-07-01-01125809 встановлено завищення витрат у розмірі 34 885 608,34 грн, у т.ч. за 3 квартал 2023 року - 8 465 599,17 грн, за 4 квартал 2023 року - 26 420 009 грн внаслідок безпідставного віднесення до складу собівартості реалізованих робіт, послуг витрат, пов`язаних з ремонтом основних засобів, які збільшують його первісну вартість протягом усього строку використання.

За даними рахунку 10.4.3 "Навантажувально-розвантажувальні машини" на балансі ДП "РМТП" обліковується Кран портальний "Альбатрос" №69, Кран портальний "Альбатрос" №95 та кран портальний "Альбатрос" №73, по яким у перевіряємому періоді проведено ремонтні роботи сторонніми організаціями.

ДП "РМТП" (Замовник) укладено договір від 15.12.2022 №2/397-22/В з ТОВ "КранТехЕлектро" () (Виконавець).

Відповідно до П.1 договору, Виконавець зобов`язується надати послуги з ремонту портального крану "Альбатрос №95". Найменування Послуг: код СРУ за ДК 021:2015:50530000-9 "Послуги з ремонту і технічного обслуговування техніки".

Зміст, обсяг Послуг, що виконуються, визначені у Додатку Л'9І та Додатку №2 до Договору "Технічне завдання на надання послуг з ремонту портального крану "Альбатрос №95".

Відповідно до п. 4.4.1 договору виконавець зобов`язаний надати Замовнику документацію, яка підтверджує якість застосованих матеріалів та зварювання, згідно з вимогами ТУ У 29.2-2167530-004:2005 Конституції портальних кранів металів. Капітальний ремонт та інших діючих нормативних документів, до підписання Сторонами Акту приймання-передачі портального крана з ремонту.

Крім того, до перевірки надано: - Акт огляду і оцінки технічного стану, визначення категорії ремонту портального крану "Альбатрос №95: Кран виготовлений та експлуатується з 1986 року. Кран не пройшов експертне обстеження і позачерговий повний огляд спец.організацією 17 жовтня 2010 року. Портальний кран "Альбатрос №95" не відповідає вимогам Правил охорони праці під час експлуатації... НПАОП 0.00-1.80-18, вимогам Правил техніки експлуатації... КНД 31.4.002.96 не придатний до експлуатації, потребує відновлювального ремонту; - Характеристика портального крану, з зазначенням дати виготовлення, даних про капітальний ремонт та заміну основних елементів: Портальний кран "Альбатрос" №95" (далі по тексту Альбатрос №95), рік виготовлення - 1983, капітальний ремонт не проводився; - "Техніко-економічне обґрунтування проведення поточного ремонту портального крану "Альбатрос" №95 інв.№1248 державного підприємства "Ренійський морський торговельний порт", відповідно до якого: Комісією по порту виявлено непридатність крану до експлуатації у зв`язку з тим, що кран потребує відновлювального ремонту.

До перевірки надано акт виконаних робіт за серпень 2023 за формою КБ-2 на загальну вартість 8 465 599,17 гри (без ПДВ), відповідно до якого було здійснено ремонт по нижченаведеним розділам:

Ремонт механізму підйому, який включав відновлення наступних механізмів: механізм головного підйому, барабани, балансири, ремкомплект муфти, редуктор кінцевого вимикача тощо;

Ремонт механізму повороту електродвигуна, який включав відновлення наступних механізмів: пристрій гальмівний, муфти, редуктори, амортизатори тощо;

Ремонт механізму зміни вильоту стріли, який включав відновлення наступних механізмів: електрогідроштовхачів, муфти, ремкомплекти, зубчаста рейка, редуктор, кремальєра тощо;

Ремонт механізму пересування, який включав відновлення: електрогідроштовхачі, ремкомплект, гальмівні накладки, муфта з`єднувальна, головний балансир, ходові колеса, тощо;

Ремонт, демонтаж, складання кабельного барабану;

Ремонт металоконструкцій і оголовку порталу, який включав: ревізію шарнірів стрілової системи з відновленням роботи змочувальних каналів, монтаж клюзів, ремкомплект;

Електромонтажні роботи: який включав відновлення наступних механізмів: рубильники, вимикачі, трансформатори, прожектори, світильники, контактори, кабелі, трансформатор гальмування, електродвигуни, контактори, тощо.

По вищенаведеним механізмам ДП "РМТП" було здійснено - демонтаж, розібрання, дефектування, монтаж, регулювання та випробування, ремонт, заміну зношених механізмів та деталей, балансування, збирання, відрегулювання, відновлення зношених поверхонь та відновлення (заміну) механізмів тощо.

Також за результатами проведених робіт до перевірки надано висновок експертизи №22460848.7328-09-ВД-235.23 від 12.09.2023, згідно якого портальний кран може бути допущений до експлуатації на визначений строк 2 роки, до 12.09.2025, металоконструкція крана знаходяться в задовільному стані, механізми, канатно-блочна система, електрообладнання, прилади безпеки і апаратура керування знаходяться в працездатному стані. Дані обставини вказують на модернізацію крана та збільшення його терміну експлуатації.

Крім того, ДП "РМТП" (Замовник) укладено договір від 11.08.2023 №01-46/40-ДПЗ-23 з ТОВ "ТРАНС-СЕРВІС-КТТ"() (Виконавець).

Відповідно до п. 1 договору, Виконавець зобов`язується надати послуги з поточного ремонту портального крану "Альбатрос №69". Найменування Послуг згідно з Єдиним закупівельним словником ДК 021:2015:50530000-9 "Послуги з ремонту і технічного обслуговування техніки".

Відповідно до п. 2 договору гарантійний строк відремонтованого крану становить 12 місяців з дати підписання сторонами Акту приймання-передачі наданих послуг.

Зміст, обсяг Послуг, що виконуються наведено у Додатку №2 до Договору "Технічне завдання на надання послуг з ремонту металоконструкції та механізмів портального крану з відновленням електричної частини крану та ремонтом апаратури керування з заміною елементної бази обладнання крану "Альбатрос №69":

- Ремонт механізмів та металоконструкцій портального крану ( механізм підйому, механізм повороту, механізм зміни вильоту стріли, механізм пересування, пристрій стріловий, металоконструкції);

- Відновлення електричної частини крану та ремонт апаратури керування з заміною елементної бази обладнання крану (ремонт кабіни керування, заміна шафи підведення струму, ремонт шаф з заміною панелей управління механізмами в машинному відділенні крана на нові).

Також до перевірки надано:

- акт огляду і оцінки технічного стану, визначення категорії ремонту портального крану ПК-69, який містить інформацію, що портальний кран "Альбатрос №69" експлуатується з 1983 року. У зв`язку з поганим технічним станом з 2010 року експлуатація була заборонена. Останній поточний ремонт був проведений у 2005 році, що веде за собою необхідність виконання ремонту у 2023 році; Електрообладнання відпрацювало свій нормативний термін і потребує ремонту, або заміни...;

- характеристику портального крану, з зазначенням дати виготовлення, даних про капітальний ремонт та заміну основних елементів: Портальний кран "Альбатрос" №69 (далі по тексту Альбатрос №69), рік виготовлення - 1983, капітальний ремонт не проводився, відбулася заміна основних елементів (Жовтень 2005 року - заміна пакетів болтового з`єднання опорно-поворотного круга, Листопад 2007 року - заміна підшипників машинного відділення);

- "Техніко-економічне обґрунтування проведення поточного ремонту портального крану "Альбатрос" №69 інв.№1237 державного підприємства "Ренійський морський торговельний порт", відповідно до якого: Дата вводу в експлуатацію 1983 рік. Від початку експлуатації кран "Альбатрос" №69 перевантажив 1697,4 тис.тон вантажу і тим самим напрацював 21734 маш/годин. Четвертий поточний ремонт крану був проведений у 2005 році. Комісією по порту виявлено, що через незадовільний технічний стан, кран потребує поточного ремонту. Для відновлення матеріально-технічної бази необхідно провести поточний ремонт в межах інвестицій передбачених фінансовим планом на 2023 рік. Морально та технічно застаріла база портальних кранів не дає змогу оперативно та ефективно обробляти вантаж. Протягом багатьох років парк технічних засобів , портальних кранів, по причині відсутності коштів, не відновлювався, ремонти не проводились.

Згідно чинних нормативно-правових актів з охорони праці граничний термін експлуатації даного крану складає 16 років.... Стан металоконструкції та механізмів відпрацював свій технічний ресурс. На території України відсутні виробники електрообладнання, яке було передбачено заводом-виробником у зв`язку із застарілим устаткуванням, тому необхідно постійно шукати еквіваленти до замінно-запасних частин електрообладнання до портальних кранів типу "Альбатрос".

Технічний стан кабін машиністів кранів на портальних кранах не задовольняє потребам ергономіки та кліматичних умов, за яких працюють портальні крани згідно НПАОП 0.00-1.180-18.

Для забезпечення безперебійної обробки суден, раціонального та безпечного використання портальних кранів, підвищення технічної спроможності вантажопереробки ДП "РМТП", можливості виконання ремонту електрообладнання та на підставі статті 13 ЗУ "Про охорону праці" необхідно провести відновлювальний ремонт металоконструкцій, механізмів, апаратури керування з заміною елементної бази обладнання портального крану Альбатрос №69.

Також надано Дефектну відомість портального крану "Альбатрос №69", яка містить інформацію щодо найменування складової частини та дефекту, склад робіт з усуненням дефекту механіки, механізмів повороту, механізмів зміни вильоту стріли, механізму пересування, пристрою стрілового, металоконструкції, електрики, зокрема:

Найменування складової частини дефекту: 7.1.1 Електродвигун підтримуючий лебідки несправний; 7.1.1 Електродвигун підтримуючий лебідки несправний; 7.1.2 Електродвигун замикаючий лебідки несправний; 7.1.3 Електродвигун повороту ЗМ1 несправний; 7.1.6 Електродвигун пересування 5М1, 5М2,5МЗ,5М4; 7.2.6 Електрогідропітовхач пересування 5S3,5S4.

По всіх пунктах "Склад робіт з усуненням дефекту" зазначено: "Капітальний ремонт (перемотування обмоток, ізоляції) з заміною дефектних деталей".

До перевірки надано акт виконаних робіт за грудень 2023 за формою КБ-2 №287 на загальну вартість 13 984 347,52 грн (без ПДВ), відповідно до якого було здійснено ремонт по нижченаведеним розділам:

- Ремонт механізму підйому, який включав відновлення наступних механізмів: гальма, шківи гальмові, вантажний редуктор, барабани вантажні, балансир вантажних барабанів, ролики канатоукладчиків, обмежувач вантажопідйомності;

- Ремонт механізму повороту, який включав відновлення наступних механізмів: гальма, шківи гальмові, приводи механізмів повороту, амортизатори, траверси кріплення редукторів до колони, візки та привод механізму поворотів;

- Ремонт механізму зміни вильоту стріли, який включав відновлення наступних механізмів: гальма, шків гальмівний, ролик притискний зубчастої рейки, опора рейки, редуктор, бугелі, кремальєра;

- Ремонт механізму пересування, який включав відновлення: гальма, шкіф гальмівний, муфта з`єднувальна, редуктор, опори підшипника редуктора, нога порталу, непривідний та привідний візки, ходові колеса привідні та непривідні, протиугінні захвати;

- Ремонт пристрою стрілового, який включав відновлення: направляючих вантажних канатів, блоків на хоботі, блоків верхньої частини колони, канатопідтримуючі ролики, огорожа блоку кінцевих блоків;

- Ремонт шарнірного з`єднання стрілової системи, який включав ревізію з відновленням роботи змащувальних каналів шарного з`єднання;

- Ремонт і складання шарнірного з`єднання "колона/машинне відділення", який включав розбирання, ремонт і складання, заміну ремкомплектів тощо;

- Ремонт оголовки порталу, який включав ремонт: між опорами "А" та "Б", між опорами "В" та "Г", монорейка та вінець, вузли кріплення опор порталу до оголовка вузла;

Ремонт вхідного трапу, який включав монтаж трапу із застосуванням електрозварювання, монтаж та збирання;

- Ремонт кріплення передніх стінок машинного відділення до колони, який включав розібрання кріплення передніх стін машинного відділення до колони, відновлення кріплення тощо Заміна кабіни керівника, який включав монтаж корпусу кабіни кранівника зі склінням та кріслом тощо;

- Ремонт кабіни керування, який включав відновлення (заміну): ремонт лівого пульту керування, ремонт правого пульту керування, монтаж панелей, установку механізмів в новий корпус кабіни, заміна ножних вимикачів, заміна інших пристроїв керування та світлозвукової індикації тощо;

- Ремонт Шафи, який включав відновлення; шафи кабіни, шафи підведення струму машинного відділення, шафа механізму підйому підтримуючої лебідки, шафа механізму підйому замикаючої лебідки, шафи механізму повороту та пересування, шафи зміни вильоту стріли;

- Ремонт пускорегульованих опор. який включав піскострумневе очищення зовнішніх та внутрішніх поверхонь устаткування і конструкцій, очищення кварцевим піском з підготовкою піску змішаних поверхонь відновленняя підтримуючої лебідки, випробування та вимірювання електродвигунів змінного струму під час капітального ремонту, капітальний ремонт стартерів, капітальний ремонт роторів, ремонт складання і відновлення електричного устаткування, ремонт повороту, заміна вильоту стріли, пересування, перехідна втулка /слід зауважити, що в акті виконаних робіт зазначено, що було здійснено саме капітальні ремонти вищенаведених механізмів);

- Ремонт електрогідроштовхачів. який включав ремонт та монтаж підтримуючої лебідки, замикаючої лебідки, повороту, зміна вильоту стріли, пересування тощо;

- Ремонт струмознімачем, який включав відновлення (заміну) ремкомплектів тощо;

- Ремонт освітлення, який включав відновлення та заміну прожекторів та освітлення;

- Ремонт сигналізації і захисту, який включав відновлення та заміну дзвінків тощо;

- Ремонт налагодження, який включав заміну елементу програмно-логічного керування та налагоджування електроустаткування;

- Ремонт кабельних трасів, який включав відновлення та заміну кабелів живлення крана, кабелів кабіни, механізмів підйому та закриття, кабелі механізму повороту, кабелі механізму зміни вильоту стріли, кабелі механізму зміни пересування;

- Ремонт кабіни кранівника-налагодження. який включав відновлення комплексу системи централізованого управління ділянками,що входять у загальний технологічний комплекс (та заміну корпусу кабіни керівника , крісла кондиціонер - додатково надано акт вартості устаткування розділу.

По вищенаведеним механізмам ДП "РМТП" було здійснено - демонтаж, розібрання, дефектування, ремонт, заміну зношених механізмів та деталей, балансування, збирання, відрегулювання, відновлення зношених поверхонь та відновлення (заміну) механізмів тощо.

В доповнення до акту №287 надано акт вартості устаткування, придбання якого покладено на виконавця робіт заміна кабіни керівника тощо на загальну суму 893 995,14 грн. без ПДВ.

Також ДП "РМТП" до перевірки надано довідку про вартість виконаних будівельних робіт форми КБ-3, висновок експертизи №22460848.6644-09-ВД-341.23 від 28.12.2023.

Загальна вартість виконаних робіт по портальному крану "Альбатрос №69" складає 14 878 342,50 грн (без ПДВ).

Крім того, ДП "РМТП" (Замовник) укладено договір від 17.08.2023 №01-46/43-ДПЗ-13 з ТОВ "РЕМТЕХМОРПОРТ" () (Виконавець).

Відповідно до п. 1 договору, Виконавець зобов`язується надати послуги з поточного ремонту портального крану "Альбатрос №73". Найменування Послуг згідно з Єдиним закупівельним словником ДК 021:2015:50530000-9 "Послуги з ремонту і технічного обслуговування техніки".

Відповідно до п.2 договору гарантійний строк відремонтованого крану становить 12 місяців з дати підписання сторонами Акту приймання-передачі наданих послуг.

Зміст, обсяг Послуг, що виконуються наведено у Додатку №2 до Договору "Технічне завдання на надання послуг з ремонту металоконструкції та механізмів портального крану з відновленням електричної частини крану та ремонтом апаратури керування з заміною елементної бази обладнання крану "Альбатрос №73":

- Ремонт механізмів та металоконструкцій портального крану ( механізм підйому, механізм повороту, механізм зміни вильоту стріли, механізм пересування, пристрій стріловий, металоконструкції);

- Ремонт апаратури керування електричної частини портального крану (електродвигун, електрогідроштовхач, струмо-знімач кільцевий, шафа, машинне відділення, сигналізація і захист, лівий та правий пульти керування, інше).

Крім того, до перевірки надано:

- Акт огляду і оцінки технічного стану, визначення категорії ремонту портального крану ПК-73, який містить інформацію, що портальний кран "Альбатрос №7З" експлуатується з 1983 року, від початку експлуатації перевантажив 1370,4 тис. тонн вантажу, напрацював 15878 маш./годин. Оскільки кран відпрацював свій нормативний термін, та з метою продовження його експлуатаційного ресурсу крану необхідно провести ПП-поточний проміжний ремонт;

- "Техніко-економічне обґрунтування проведення поточного ремонту портального крану "Альбатрос" Л'973 інв.№1238 державного підприємства "Ренійський морський торговельний порт", відповідно до якого: портальний кран "Альбатрос" №73 використовується на навантажувально-розвантажувальних роботах, які проводяться на фронті причалів(дунайської сторони) №18,19,20. Останні роки кран був задіяний на вантажних операціях з зерновими вантажами, по варіанту "А/М-клітка-трюм", "склад-транспортер-клітка-трюм". На ДП "РМТП" вантажообіг збільшився у декілька разів, цей фактор свідчить про негайне оновлення матеріально-технічної бази. Замовники, які звертаються з комерційною пропозицією є економічно привабливими для підприємства, які стимулюють вжити заходи, щодо оновлення та ремонту підйомно-транспортних механізмів. Мета кожного вантажовласника ефектно та швидко отримати послуги з вантажно-розвантажувальних робіт.. Поточний ремонт портального крану "Альбатрос" Жо73 забезпечить виконання пропозицій по перевантаженню та надасть можливість збільшити об`єм виконання вантажних робіт, що позитивно вплине на дохідну частину підприємства. Враховуючи проведення моніторингу ринку зернових вантажів орієнтовний чистий прибуток від експлуатації портального крану складе 1458,96 тис. грн за рік....Орієнтовно, виходячи з вищезазначених розрахунків, через 1,2 роки підприємство компенсує всі витрати на поточний ремонт;

- Дефектну відомість портального крану "Альбатрос №73", яка містить інформацію щодо найменування складової частини та дефекту, склад робіт з усуненням дефекту механіки, механізмів підйому та повороту ( гальма, муфти, з`єднування, вантажні редуктори, вантажні барабани, тросоукладач, амортизатори, траверса кріплення редуктора до колони, візок механізму повороту, інше), механізмів зміни вильоту стріли (гальма, муфти з`єднувальні еластичні, шарніри, редуктори, кремальєра), механізму пересування ( гальма, редуктор, нога порталу, візок пересування, інше), пристрою стрілового (направляючі вантажних канатів, блоки, інше), металоконструкції (шарнірні з`єднання, коромисло рухомого противаги, монорейка, кабіна керівника, машинне відділення, кабельний барабан та пристрій натягу кабелю), електрики (електродвигун, електрогідроштовхач, струмознімач, панелі управління, пуско-регулювальні опори, командо контролери, електрообладнання кабіни, освітлення, сигналізація і захист).

До перевірки надано акт виконаних робіт за грудень 2023 за формою КБ-2 на загальну вартість 11 541 666,67 грн (без ПДВ), відповідно до якого було здійснено ремонт по нижченаведеним розділам:

- Ремонт механізму підйому: електродвигуна та пристрою гальмівного, який включав відновлення наступних механізмів: гальма, шківи гальмові, вантажний редуктор, барабани вантажні, балансир вантажних барабанів, ролики канатоукладчиків, обмежувач вантажопідйомності;

- Ремонт механізму повороту електродвигуна, який включав відновлення наступних механізмів: пристрій гальмівний, шківи гальмові, муфти з`єднувальні, редуктори, амортизатори, траверси редукторів, візки тощо

- Ремонт механізму зміни вильоту стріли, який включав відновлення наступних механізмів: гальмівні накладки, шків гальмівний, ролик притискний зубчастої рейки, опора рейки, редуктор, бугелі, кремальєра;

- Ремонт механізму пересування, який включав відновлення; ремкомплект, гальмівні накладки, шків гальмівний, муфта з`єднувальна, редуктор відновлення посадки "щокавісь" проміжних шестерень крана, відновлення номінального розміру вузла, візки противаги, тощо;

- Ремонт пристрою стрілового, який включав відновлення : направляючих вантажних канатів, блоків на хоботі, канатопідтримуючі ролики, огорожа блоку кінцевих блоків;

- Ремонт шарнірного з`єднання стрілової системи, який включав відновлення шарнірних з`єднань;

- Ремонт і складання шарнірного з`єднання "колона/машинне відділення", який включав відновлення: заміну буферних опорів всіх опор, заміну скління в кабіні кранівника та крісло кранівника тощо;

- Ремонт електричної частини крану, який включав відновлення та монтаж (демонтаж) багатьох запчастин та деталей: контакторів, запобіжників, реле, прожекторів поталу, світильників, вимикачі, ОВП, сигнальні лампи, освітлення тощо.

По вищенаведеним механізмам ДП "РМТП" було здійснено - демонтаж, розібрання, дефектування, монтаж, регулювання та випробування, ремонт, заміну зношених механізмів та деталей, балансування, збирання, відрегулювання, відновлення зношених поверхонь та відновлення (заміну) механізмів тощо

Крім того, за результати проведених робіт до перевірки надано висновок експертизи №22460848.6705-09-ВД-047.24 від 02.04.2024 згідно якого портальний кран може бути допущений до експлуатації на визначений строк 2 роки, до 02.04.2026, механізми, електрообладнання, прилади безпеки і апаратура керування знаходяться в працездатному стані і відрегульовані. Дані обставини вказують на модернізацію крана та збільшення його терміну експлуатації.

В бухгалтерському обліку наведені операції відображено проведеннями: Дт 84 "Інші операційні витрати" Кт 631 "Розрахунки з вітчизняними постачальниками"; Дт 23 "Виробництво" Кт 84 "Інші операційні витрати"; Дт 903 "Собівартість реалізованих робіт і послуг" Кт 23 "Виробництво"; Дт 79 "Фінансовий результат" Кт 903 "Собівартість реалізованих робіт і послуг".

Наказом про облікову політику ДП "РМТП" від 30.12.2020 №303 передбачається становлення та зміна строків корисного використання основних засобів: п. 1.2.1. Встановлення строків корисного використання та ліквідаційної вартості, які визначаються в момент введення в експлуатацію об`єкта основних засобів, інших необоротних матеріальних активів та нематеріальних активів, здійснює та оформлює наказом по підприємству постійна діюча комісія; п. 1.2.3. Строк корисного використання (експлуатації) визначається комісією, як очікуваний період часу, протягом якого необоротні активи будуть використовуватися підприємством або з їх використанням буде виготовлено(виконано) очікуваний обсяг продукції (робіт, послуг).

Наказом від 17.06.2005 №317 Міністерства транспорту та зв`язку України Про затвердження Положення про планово-попереджувальні ремонти портових кранів морських портів (ППР) встановлено порядок виконання планово-попереджувальних ремонтів, реконструкції, модернізації портових кранів" (Далі за текстом - Положення від 17.06.2005 №317) визначаються організаційні, технічні і технологічні вимоги, що забезпечують безпечну експлуатацію і оптимальні витрати на технічне обслуговування і ремонт кранів при експлуатації в період нормативного терміну, а також, після відпрацювання нормативного терміну служби. Відповідно до Порядку - обсяг ремонтних робіт визначається за типовим складом робіт з використанням операційних і укрупнених норм часу на ремонт кранів, з уточненням фактичного зносу деталей, вузлів і систем з метою забезпечення експлуатаційного ресурсу до наступного чергового ремонту. Терміни та визначення:

1.7.1. Ремонтний цикл - найкоротший період експлуатації

1.7.2. Міжремонтний період - час між двома послідовно проведеними ремонтами крана.

1.7.3. Міжремонтний ресурс - напрацювання крана між двома послідовними ремонтами, виражене в тисячах тонн переробленого вантажу або машино-годинах роботи.

1.7.4. Структура ремонтного циклу - порядок проведення ремонтів і технічних обслуговувань різних категорій за ремонтний цикл.

1.7.5. Поточний ремонт - ремонт, що забезпечує працездатність крана шляхом ремонту або заміни окремих вузлів, механізмів, систем.

1.7.6. Капітальний ремонт - ремонт, що забезпечує відновлення справності і повного (або близького до повного) ресурсу крана шляхом ремонту або заміни вузлів, механізмів і систем, включаючи базові.

1.7.7. Поточний проміжний ремонт - ремонт, що забезпечує працездатність крана, який відпрацював нормативний термін експлуатації, шляхом ремонту або заміни окремих вузлів та систем, при необхідності - з обмеженням на технічні характеристики і ресурс.

1.7.8. Модернізація - внесення в конструкцію крана змін, що підвищують його технічний рівень і покращують економічні показники.

3.1.4. К - капітальний ремонт. Застосовується для кранів з електроприводом (портальні крани, крани-перевантажувачі). Виконується згідно структури ремонтного циклу, включає ремонт або заміну вузлів і систем згідно дефектної і ремонтної відомостей, включаючи базові, з метою відновлення повного (або близького до повного) ресурсу крана;

3.1.5. ПП - поточний проміжний ремонт. Застосовується для кранів з електроприводом (портальні крани, крани-перевантажувачі), які відпрацювали нормативний термін, з метою подовження експлуатаційного ресурсу на обмежений строк, з можливим обмеженням, при необхідності, на технічні характеристики і ресурс, коли капітальний ремонт крана проводити економічно недоцільно через значне зношення вузлів і систем.

Затягнутий час між поточними проміжними ремонтами (Відповідно до техніко-економічного обґрунтування ремонту, останній поточний четвертий ремонт був у 2005 році) у зв`язку із відсутністю коштів ДП "РМТП" на ремонти призвів до несправностей обладнання та до повного зносу майже всіх механізмів кранів. Тобто здійснення своєчасного ремонту дозволило б убезпечити кран від капітального ремонту.

Ремонтні роботи портальних кранів "Альбатрос №95", "Альбатрос №69", "Альбатрос №73", які включають в себе ремонт та заміну вузлів і систем - в сукупності направлені на повне відновлення роботи крану, з метою отримання ДП "РМТП" майбутніх економічних вигід.

Тобто зміст ремонтних робіт, наведених у актах виконаних робіт портального крану "Альбатрос №95", "Альбатрос №69", "Альбатрос №73", підпадає під визначення капітального ремонту, як зазначено в п. 1.7.6 та п. 3.1.4 Порядку від 17.06.2005 №317.

Технічні умови на ремонт обладнання повинні містити вимоги щодо охорони праці і бути погоджені відповідно до вимог статті 28 Закону України "Про охорону праці".

Відповідно до п. 5 Правил охорони праці під час експлуатації вантажопідіймальних кранів, підіймальних пристроїв і відповідного обладнання охорони праці під час експлуатації вантажопідіймальних кранів, підіймальних пристроїв і відповідного обладнання, затверджених наказом Міністерством соціальної політики від 19.01.2018 №62, роботодавцю необхідно здійснювати моніторинг і оцінку технічного стану обладнання шляхом проведення перевірок (первинний, періодичний, позачерговий технічні огляди, експертне обстеження) та нагляду за його безпечною експлуатацією.

Терміни у цих Правилах вживаються в таких значеннях:

101) ремонт - відновлення пошкоджених, спрацьованих або таких, що стали непридатними з будь-якої причини, складових частин обладнання (металевих конструкцій, механізмів, гідроприводу, електроприводу, приладів і пристроїв безпеки тощо) з доведенням обладнання до працездатного і справного стану, у тому числі проведене відповідно до системи планово-попереджувальних ремонтів;

124) технічне обслуговування - комплекс технічних і організаційних заходів, здійснюваних під час експлуатації обладнання з метою забезпечення необхідної ефективності виконання нею заданих функцій;

125) технічний огляд - комплекс робіт із контролю технічного стану, що здійснюється переважно з використанням органолептичних методів і засобів вимірювальної техніки, та випробування устаткування (повний технічний огляд) або тільки з огляду (частковий технічний огляд), що проводяться у строк, у випадках та в обсязі, визначених нормативно-правовими актами з охорони та гігієни праці та експлуатаційними документами;

Виходячи з вищенаведеної інформації, затягнутий час між поточними проміжними ремонтами (Відповідно до техніко-економічного обґрунтування ремонту, наприклад останній поточний ремонт крану Альбатрос №69 був у 2005 році) у зв`язку із відсутністю коштів ДП "РМТП" на ремонти призвів до несправностей обладнання та до повного зносу майже всіх механізмів кранів.

Тобто, здійснення своєчасного ремонту дозволило б убезпечити кран від комплексного ремонту та утримувати крани у стані, при якому достатньо було б проводити системні поточні проміжні ремонти.

Наказом Міністерства фінансів України від 23.01.2015 №11 затверджено Методичних рекомендацій з бухгалтерського обліку для суб`єктів державного сектору, які застосовуються суб`єктами державного сектору для відображення у бухгалтерському обліку інформації про основні засоби, інші необоротні матеріальні активи (далі - основні засоби) та незавершені капітальні інвестиції в необоротні матеріальні активи визнані відповідно до Національного положення (стандарту) бухгалтерського обліку в державному секторі 121 "Основні засоби", затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 12 жовтня 2010 року №1202, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 01 листопада 2010 року за №1017/18312 (із змінами) (далі - стандарт 121 "Основні засоби").

Згідно з п. 1 розділу VI "Облік ремонту та поліпшення основних засобів" приймання закінчених робіт з ремонту і поліпшення основних засобів (модернізація, добудова, реконструкція тощо) оформлюється відповідним первинним документом.

Відповідно до п. 2 розділу VI "Облік ремонту та поліпшення основних засобів" рішення про характер і ознаки здійснюваних суб`єктом державного сектору робіт, тобто, чи спрямовані вони на підвищення техніко-економічних можливостей (модернізація, модифікація, добудова, дообладнання, реконструкція тощо) об`єкта, що приведе у майбутньому до збільшення економічних вигод, чи здійснюються вони для підтримання об`єкта в придатному для використання стані та одержання первісно визначеної суми майбутніх економічних вигод від його використання, приймається керівником суб`єкта державного сектору з урахуванням результатів аналізу існуючої ситуації та суттєвості таких витрат. Роботи з поліпшення об`єкта основних засобів (модернізація, модифікація, добудова, дообладнання, реконструкція тощо) здійснюються за рахунок капітальних витрат, передбачених у кошторисах на виконання зазначених робіт.

Відповідно до п. 3 розділу VI "Облік ремонту та поліпшення основних засобів" витрати на поліпшення об`єкта основних засобів (реконструкцію (реставрацію), модернізацію, добудову, дообладнання) збільшують його первісну вартість протягом усього строку використання, якщо існує ймовірність отримання суб`єктом державного сектору майбутніх економічних вигід, що перевищують первісно оцінений рівень його продуктивності, та/або збільшення потенціалу корисності цього об`єкта.

Вартість робіт, що приводять до збільшення очікуваних майбутніх вигод від об`єкта основних засобів, включається до капітальних інвестицій з майбутнім збільшенням первісної вартості основних засобів. Підставою для визнання витрат, пов`язаних з поліпшенням основних засобів, є зростання внаслідок цих витрат очікуваного терміну корисного використання об`єкта, кількості та/або якості робіт, послуг, які надаються цим об`єктом.

Прикладами такого поліпшення є:

1) модифікація, модернізація об`єкта основних засобів з метою подовження терміну його корисної експлуатації або збільшення його виробничої потужності;

2) заміна окремих частин устаткування для підвищення якості робіт, послуг;

3) впровадження ефективнішого технологічного процесу, що дасть змогу зменшити витрати;

4) добудова (надбудова) будівлі, що збільшить кількість місць (площу) будівлі, обсяги та/або якість виконуваних робіт (послуг) чи умови їх виконання.

Економічна вигода є потенційною можливістю отримати кошти від використання активу (абз. 7 ст. 1 Закону України "Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні").

Пунктом 1 розділу III Національного положення (стандарт) бухгалтерського обліку в державному секторі 121 "Основні засоби", затвердженого наказом міністерства фінансів України від 12.10.2010 №1202 (далі по тексту - НП (с) БО 121) передбачено, що витрати та поліпшення основних засобів (реконструкцією (реставрацією), модернізацією, добудову, дообладнання) збільшують його первісну вартість протягом усього строку використання, якщо існує ймовірність отримання суб`єктом державного сектору майбутніх економічних вигід, що перевищують первісно оцінений рівень його продуктивності, та/ або збільшення потенціалу корисності цього об`єкт.

Відповідно до Пунктом 14 П(С)БО 7, затвердженого наказом міністерства фінансів України від 27.04.2000 №92 первісна вартість основних засобів збільшується на суму витрат, пов`язаних з поліпшенням об`єкта (модернізація, модифікація, добудова, дообладнання, реконструкція тощо), що призводить до збільшення майбутніх економічних вигод, первісно очікуваних від використання об`єкта. Залишкова вартість основних засобів зменшується у зв`язку з частковою ліквідацією об`єкта основних засобів.

Тобто зміст витрат пов`язаних з ремонтними роботами, наведеними у актах виконаних робіт, портального крану "Альбатрос №95", "Альбатрос №69", "Альбатрос №73" підпадає під визначення витрат на поліпшення основних засобів, які збільшують його первісну вартість протягом усього строку використання, як зазначено в п. 3 розділу IV Методрекомендації №11 від 23.01.2015 та п. 1 розділу З Ш ї (с) БО 121, оскільки існує ймовірність отримання ДП "РМТП" майбутніх економічних вигід та збільшення потенціалу корисності портальних кранів.

Про що йдеться, зокрема, в наданому до перевірки "Техніко-економічному обґрунтуванні проведення поточного ремонту портального крану", а саме: ... поточний ремонт портального крану забезпечить виконання пропозицій по перевантаженню та надасть можливість збільшити об`єм виконання вантажних робіт, що позитивно вплине на дохідну частину підприємства. Враховуючи проведення моніторингу ринку зернових вантажів орієнтовний чистий прибуток від експлуатації портального крану складе 1458,96 тис. гри за рік. Орієнтовно, виходячи з вищезазначених розрахунків, через 1,2 роки підприємство компенсує всі витрати на поточний ремонт.

Таким чином, з огляду на вищевикладене, витрати по ремонту портальних кранів "Альбатрос №95", "Альбатрос М69", "Альбатрос №73" за своїм змістом та характеристиками являються поліпшенням основних засобів та повинні збільшувати їх балансову вартість (Дт 15 "Капітальні інвестиції" Кт 631 "Розрахунки з вітчизняними постачальниками").

Відповідно до довідника по кранам та інформації з інтернет-ресурсів, портальними називають повноповоротні стрілові крани, які встановлені на порталах, що пересуваються по рейках. Портал являє собою просторову раму, що перекриває одну, дві або три залізничні колії й забезпечує вільний пропуск під краном поїздів.

Поворотна частина крана, що повертається щодо порталу на необмежений кут, складається із платформи, колони (або каркаса) і стрілового пристрою. На поворотній частині встановлюють механізми підйому, повороту та зміни вильоту стріли (механізм обертання), електроустаткування, а також кабіну крановика та машинну кабіну.

Робочий механізм крана включає: механізм підйому, механізм керування, механізм підйому і механізм обертання, які називаються чотирма основними кранами; підйомний механізм є механізмом для реалізації вертикального підйому матеріалів. Він є незамінною частиною будь-якого крана і тому є найважливішим і основним механізмом крана; - механізм керування - це механізм переміщення матеріалів краном або вантажопідйомним візком; - механізм підйому є унікальним робочим механізмом крана стріли. Механізм перекидання змінює робочий діапазон, змінюючи довжину та висоту стріли; - механізм, що обертається, змушує стрілу обертатися навколо вертикальної осі крана для транспортування матеріалу в кільцевому просторі. Кран досягає мети перенесення матеріалів одним рухом механізму або комбінацією безлічі механізмів.

Крани повинні також відповідати ДСТУ EN 15011:2014 Вантажопідйомні крани. Мости і портальні крани (EN 15011:2011+A1:2014, IDT) та Правилам Держпраці України

Таким чином, відповідно до наданих до перевірки первинних документів та вищенаведених актів виконаних робіт - ДП "РМТП" здійснило ремонт та заміну базових вузлів і систем, що є капітальним ремонтом.

Виходячи з наведеного, ремонтні роботи портальних кранів "Альбатрос №95", "Альбатрос №69", "Альбатрос №73", які включають в себе ремонт та заміну базових вузлів і систем - в сукупності направлені на повне відновлення роботи крану, з метою отримання ДП "РМТП" майбутніх економічних вигід.

Тобто, враховуючі здійснення відновлювальних ремонтів кранів "Альбатрос №95", "Альбатрос №69", "Альбатрос №73" з метою отримання ДП "РМТП" майбутніх економічних вигід, фізичний технічний стан кранів, майже повний знос їх ресурсу і механізмів, міжремонтний період і напрацювання кранами більш ніж 14 100 маш/годин, тривалий час між поточними ремонтами (більш ніж 14-17 років), непридатність кранів працювати відповідно до Правил охорони праці ( НПАОП 0.00. -1.80 -18 ) та ст. 13 ЗУ "Про охорону праці" під час експлуатації вантажопідіймальних кранів, здійснення ремонту базових вузлів та систем відповідно до змісту ремонтних робіт наведених у первинних документах, актах виконаних робіт портального крану "Альбатрос №95", "Альбатрос №69", "Альбатрос №73" підпадає під визначення капітального ремонту, як зазначено в п. 1.7.6 та п.3.1.4 Порядку від 17.06.2005 №317, та п. 3 розділу IV Методрекомендації №11 від 23.01.2015 та п. 1 розділу 3 НП (с) БО 121".

Згідно пункту 44.1 статті 44 ПК України, для цілей оподаткування платники податків зобов`язані вести облік доходів, витрат та інших показників, пов`язаних з визначенням об`єктів оподаткування та/або податкових зобов`язань, на підставі первинних документів, регістрів бухгалтерського обліку, фінансової звітності, інших документів, пов`язаних з обчисленням і сплатою податків і зборів, ведення яких передбачено законодавством.

Платникам податків забороняється формування показників податкової звітності, митних декларацій на підставі даних, не підтверджених документами, що визначені абзацом першим цього пункту.

Згідно пункту 44.2 статті 44 ПК України, для обрахунку об`єкта оподаткування платник податку на прибуток використовує дані бухгалтерського обліку та фінансової звітності щодо доходів, витрат та фінансового результату до оподаткування.

Виходячи з наведеного, на порушення п. 1.7.6 та п.3.1.4 Порядку від 17.06.2005 №317, п. 3 Методрекомендації №11 від 23.01.2015, п. 1 розділу З НП (с) БО 121, пункту 14, П(С)БО 7, пунктів 44.1, 44.2 статті 44 ПК України, платником податків завищено витрати на загальну суму 34 885 608 грн, у т.ч. - три квартали 2023року -8465599 грн, 2003 рік-34885608 грн (З квартал 2023 року на 8 465 599 грн, 4 квартал 2023 року на 26 420 009 грн).

Внаслідок безпідставного завищення витрат (порушення пунктів 1.7.6 та 3.1.4 Порядку від 17.06.2005 №317, пункту 3 Методрекомендації №11 від 23.01.2015, пункту 1 розділу З НП(с)БО 121, пункту 14, П(С)БО 7, пунктів 44.1, 44.2 статті 44 ПК України), пункту 1, пункту 2, пункту 3 Порядку №138 платником податків занижено чистий прибуток (дохід) за звітний (податковий) період, з якого здійснюються відрахування частини чистого прибутку (доходу)/дивідендів на державну частку на суму 34 885 608 грн, у т.ч. - три квартали 2023року - 8465599 грн, 2003 рік - 34885608 грн (3 квартал 2023 року на 8 465 599 грн, 4 квартал 2023 року на 26 420 009 грн).

Колегія суддів, ураховуючи встановлені обставини у цій справи та вищенаведені норми права, погоджується з висновком суду першої інстанції, що проведені ремонтні роботи портальних кранів "Альбатрос №95", "Альбатрос №69", "Альбатрос №73", які включають в себе ремонт та заміну вузлів і систем за їх характером, співвідношенням належать саме до капітального ремонту, у зв`язку з чим, висновок контролюючого органу про безпідставне віднесення позивачем до складу витрат коштів, витрачених на ремонт основних засобів, є правомірним.

Зокрема, слід врахувати такі основні критерії для визнання витрат на поліпшення основних засобів: збільшення терміну корисного використання (якщо роботи або вдосконалення продовжують термін служби об`єкта, це є підставою для капіталізації витрат); збільшення кількості виробленої продукції (якщо поліпшення дозволяє виробляти більше продукції або надавати більше послуг, або як в даному випадку здійснювати послуги перевалки - це також може бути підставою для капіталізації); покращення якості (якщо роботи підвищують якість продукції або послуг, що надаються - це також є важливим фактором для визнання витрат як капітальних інвестицій).

Витрати на ремонт механізмів та металоконструкцій портального крана, а також на відновлення електричної частини і ремонт апаратури керування мають бути віднесені до капітального ремонту, оскільки ремонт механізмів підйому, повороту, зміни вильоту стріли, пересування, а також металоконструкцій дозволяє продовжити термін служби крана та / або значно поліпшити його експлуатаційні характеристики; якщо роботи включають заміну значних частин, які підвищують продуктивність або безпеку обладнання - ці витрати також є капітальними.

Витрати на відновлення електричної частини крану і ремонт апаратури керування мають бути капіталізовані, якщо вони включають заміну елементної бази, що значно покращує функціональність або надійність обладнання. Заміна шафи підведення струму, ремонти шаф з новими панелями управління також є капітальними витратами, оскільки ці дії призводять до покращення роботи крана та / або продовження його терміну служби.

Слід також зазначити, що поточний ремонт зазвичай є короткостроковим і не впливає на тривалість служби активу. Якщо ж ремонт забезпечує подовження терміну служби крана або значно покращує його експлуатаційні характеристики, то це свідчить про капітальний характер витрат.

За обставин розглядуваного спору, позивачем проводилися значні модернізації та заміни частин, що підкріплює аргументи на користь капітального ремонту.

Таким чином, здійснення відновлювальних ремонтів кранів "Альбатрос №95", "Альбатрос №69", "Альбатрос №73" з метою отримання ДП "РМТП" майбутніх економічних вигід, фізичний технічний стан кранів, майже повний знос їх ресурсу і механізмів, міжремонтний період і напрацювання кранами більш ніж 14 100 маш/годин, тривалий час між поточними ремонтами (більш ніж 14-17 років), непридатність кранів працювати відповідно до Правил охорони праці (НПАОП 0.00.-1.80-18) та ст. 13 Закону України "Про охорону праці" під час експлуатації вантажопідіймальних кранів, здійснення ремонту базових вузлів та систем відповідно до змісту ремонтних робіт наведених у первинних документах, актах виконаних робіт портального крану "Альбатрос №95", "Альбатрос №69", "Альбатрос №73" підпадає під визначення капітального ремонту, як зазначено в п.1.7.6 та п.3.1.4 Порядку від 17.06.2005 №317, та п. 3 розділу IV Методрекомендації №11 від 23.01.2015 та п. 1 розділу 3 НП (с) БО 121.

Отож, оскільки в результаті цих робіт підвищується ефективність, безпека та термін служби обладнання, - витрати на такі ремонти мають бути віднесені до капітального ремонту. Документування в бухгалтерському області таких витрат в якості поточних, як в даному випадку зроблено позивачем, не змінює їх сутність та правову природу. Натомість суд звертає увагу позивача на те, що якщо ремонт стосується критичних систем безпеки або надійності крана, то його класифікація як поточного може бути небезпечною. Власник повинен враховувати не лише фінансові аспекти, а й безпеку працівників та інших осіб.

За таких обставин є вірним висновок суду першої інстанції, якій погодився із правовою позицією податкового органу та виходив з того, що ДП "РМТП" здійснило ремонт та заміну базових вузлів і систем, що є капітальним ремонтом, у зв`язку із чим податкові повідомлення-рішення Південного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків від 22.07.2024 №1 та №1 є обґрунтованими та скасуванню не підлягають.

Також, під час перевірки встановлено, що ДП "РМТП" у вересні 2023 року здійснено придбання послуг з поточного ремонту у ТОВ "РЕМТЕХІМПОРТ" () на загальну суму 4 155 000,00 грн, в тому числі ПДВ 692 500 гривень.

ТОВ "РЕМТЕХІМПОРТ" виписано на адресу ДП"РМТП" податкову накладну від 04.09.2023 №2 на загальну суму 4 155 000,00 грн., в тому числі ПДВ 692 500 гривень.

Рішенням ДПС згідно Квитанції про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування кількісних і вартісних показників від 29.09.2023 о 14:13:26 реєстрація податкової накладної від 04.09.2023 №2 "ЗУПИНЕНА" відповідно до пункту 201.16 статті 201 Податкового кодексу України та Порядку зупинення реєстрації податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 №1165 (зі змінами) на загальну суму 4 155 000,00 грн., в тому числі ПДВ 692 500 гривень.

06.10.2023 за результатами розгляду Повідомлення про надання пояснень та копій документів щодо податкових накладних, реєстрацію яких зупинено, Комісією регіонального рівня прийнять рішення від 06.10.2023 №9673249/33017330 про реєстрацію податкової накладної від 04.09.2023 №2 в Єдиному реєстрі податкових накладних на загальну суму 4 155 000,00 грн., в тому числі ПДВ 692 500 гривень.

Згідно пункту 198.6 статті 198 ПК України не відносяться до податкового кредиту суми податку, сплаченого (нарахованого), у зв`язку з придбанням товарів/послуг, не підтверджені зареєстрованими в Єдиному реєстрі податкових накладних податковими накладними/розрахунками коригування до таких податкових накладних чи не підтверджені митними деклараціями (тимчасовими, додатковими та іншими видами митних декларацій, за якими сплачуються суми податку до бюджету при ввезенні товарів на митну територію України), іншими документами, передбаченими пунктом 201.11 статті 201 цього Кодексу. Згідно пункту 198.6 статті 198 ПК України зазначено: - своєчасно зареєстровані ПН/РК відображають у декларації з ПДВ за період їх складання або у будь-якому наступному звітному періоді протягом 365 днів із дати виписки; - ПН/РК, зареєстровані з порушенням граничних термінів, окреслених у пункті 201.10 статті 201 ПК України, показують в декларації не раніше, ніж вони зареєстровані або у будь-якому наступному звітному періоді протягом 365 днів із дати виписки.

Згідно з пунктом 201.10 статті 201 ПК України реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у ЄРПН повинна здійснюватися з урахуванням граничних строків: - для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до останнього дня (включно) календарного місяця, в якому вони складені; - для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 15 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені.

Пунктом 89 підрозділу 2 розділу ХХ ПК України передбачено, що тимчасово, протягом дії воєнного стану в Україні, введеного Указом Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24.02.2022 №64/2022, затвердженим Законом України "Про затвердження Указу Президента України "Про введення воєнного стану в Україні"" від 24.02.2022 №2102-IX, та шести місяців після місяця, в якому воєнний стан буде припинено або скасовано, реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних здійснюється з урахуванням таких граничних строків: - для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до 5 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені; - для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 18 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені.

Тобто податкова накладна від 04.09.2023 №2 на загальну суму 4 155 000 грн, в тому числі ПДВ 692 500 грн, була зареєстрована з порушенням терміну реєстрації.

ДП "РМТП" включено до складу податкового кредиту Декларації за вересень 2023 року суму ПДВ 692 500 грн по взаємовідносинам з ТОВ "РЕМТЕХІМПОРТ" згідно податкової накладної від 04.09.2023 №2, яка була зареєстрована 06.10.2023 з порушенням терміну реєстрації.

Враховуючи вищенаведене, ДП "РМТП" в порушення п. 198.6 ст.198 ПК України безпідставно віднесено суму ПДВ 692 500 грн до податкового кредиту Декларації за вересень 2023 року без підтвердження зареєстрованої податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних та завищено податковий кредит за вересень 2023 року на суму ПДВ 692 500 гривень.

При цьому суд першої інстанції обґрунтовано відхилив посилання позивача на реєстрацію виписаної ТОВ "РЕМТЕХІМПОРТ" податкової накладної від 04.09.2023 №2 в жовтні 2023 р., оскільки підприємством не подавався відповідний розрахунок коригування, тобто до податкового кредиту віднесено суму податку, що не підтверджена зареєстрованою в ЄРПН податковою накладною.

Таким чином колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про відсутність підстав для скасування податкового повідомлення-рішення від 22.07.2024 за №1.

Щодо висновків суду першої інстанції про правомірність податкового повідомлення-рішення від 22.07.2024 №4.

Так, пунктом 3.3.1.1 акту перевірки встановлено порушення вимог валютного законодавства при здійсненні зовнішньоекономічних операцій та розрахована сума пені 158050,21 грн. за порушення статті 1 Закону України від 23.09.1994 №185/94-ВР "Про порядок здійснення розрахунків в іноземній валюті" із змінами і доповненнями в частині недотримання термінів надходження валютної виручки за контрактом №207-013 від 07.08.2017, укладеним з нерезидентом DANUBE TERMINAL SERVICE - DTS LIMITED, Британські Віргінські острови.

Дебіторська заборгованість по курсу НБУ на дату операції (рахунок №448 від 04.09.2017) склала 5 956,09 дол. США / 153 359,69 грн. (граничний термін надходження валютної виручки - 03.03.2018), з 04.03.2018 заборгованість стає простроченою.

Правові засади здійснення валютних операцій, валютного регулювання та валютного нагляду, права та обов`язки суб`єктів валютних операцій і уповноважених установ, відповідальність за порушення валютного законодавств визначено Законом України від 21 червня 2018 року №2473-VIII "Про валюту і валютні операції" (далі Закон №2473-VIII).

Відповідно до пункту 1 статті 13 Закону №2473-VIII Національний банк України має право встановлювати граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів.

Граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів визначено в пункті 21 розділу ІІ Положення про заходи захисту та визначення порядку здійснення окремих операцій в іноземній валюті, затвердженого постановою Правління Національного банку України від 02.01.2019 №5 і становлять 365 календарних днів.

Підпунктом 1 пункту 22 розділу ІІ Постанови НБУ №5, зазначено, що граничні строки розрахунків, зазначені в пункті 21 розділу ІІ вказаного положення, не поширюються на операції з експорту, імпорту товарів (уключаючи незавершені розрахунки за операцією), сума якої (в еквіваленті за офіційним курсом гривні до іноземних валют, установлених Національним банком на дату здійснення операції) є меншою, ніж розмір, передбачений ст.20 Закону України "Про запобігання та протидію легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванню тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення" (далі - незначна сума), крім дроблення операцій з експорту товарів або дроблення валютних операцій.

Відповідно до статті 142 Постанови НБУ від 24.02.2022 №18 "Про роботу банківської системи в період запровадження воєнного стану" граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів становлять 180 календарних днів та застосовуються до операцій, здійснених з 05.04.2022.

Відповідно до пункту 2 статті 13 Закону №2473-VIII, у разі встановлення Національним банком України граничного строку розрахунків за операціями резидентів з експорту товарів, грошові кошти підлягають зарахуванню на рахунки резидентів у банках України у строки, зазначені в договорах, але не пізніше строку та в обсязі, встановлених Національним банком України. Строк виплати заборгованості обчислюється з дня митного оформлення продукції, що експортується, а в разі експорту робіт, послуг, прав інтелектуальної власності та (або) інших немайнових прав - з дня оформлення у письмовій формі (у паперовому або електронному вигляді) акта, рахунка (інвойсу) або іншого документа, що засвідчує їх надання.

Перевіркою встановлено порушення пункту 2 статті 13 Закону №№2473-VIII, пункту 21 розділу II Положення про заходи захисту та визначення порядку здійснення окремих операцій в іноземній валюті, затвердженого постановою Правління НБУ від 02.01.2019 №5 та статті 142 постанови Правління НБУ від 24.02.2022 №18 "Про роботу банківської системи в період запровадження воєнного стану", із змінами і доповненнями в частині недотримання термінів надходження валютної виручки за контрактом №207-013 від 07.08.2017 укладеним з нерезидентом DANUBE TERMINAL SERVICE - DTS LIMITED, Британські Вірґінські острови, а саме ненадходження валютної виручки в сумі 5 956,09 дол. США за контрактом №207-013 від 07.08.2017.

Так, відповідно до пункту 5 статті 13 Закону України від 21.06.2018 №2473-УІІІ "Про валюту і валютні операції", порушення резидентами строку розрахунків, встановленого згідно із цією статтею, тягне за собою нарахування пені за кожний день прострочення в розмірі 0,3 відсотка суми неодержаних грошових коштів за договором (вартості недопоставленого товару) у національній валюті (у разі здійснення розрахунків за зовнішньоекономічним договором (контрактом) у національній валюті) або в іноземній валюті, перерахованій у національну валюту за курсом Національного банку України, встановленим на день виникнення заборгованості. Загальний розмір нарахованої пені не може перевищувати суми неодержаних грошових коштів за договором (вартості недопоставленого товару).

Щодо доводів апеляційної скарги стосовно того, що нарахування пені з моменту прострочення сплати валютної виручки, тобто з 04.03.2018, є помилковим.

Так, дійсно, нарахування пені на підставі частини 5 статті 13 Закону №2473-VIII можливо у разі порушення резидентами строку розрахунків, встановленого згідно саме із цією статтею. Ці строки встановлюються Національним банком України відповідно до частини 1 статті 13 Закону №2473-VIII та за загальним правилом пункту 21 Положення про заходи захисту та визначення порядку здійснення окремих операцій в іноземній валюті, затвердженого Постановою Правління Національного банку України 02.01.2019 № 5, складають 365 календарних днів з дня митного оформлення продукції, що експортується.

В силу приписів статті 58 Конституції України ці строки не можуть почати обраховуватися до введення в дію Закону №2473-VIII, а тому за окремими виключеннями не можуть бути порушені раніше 07.02.2020. Відтак, нарахування пені на підставі частини 5 статті 13 Закону №2473-VIII до цієї дати неможливе.

Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 10 червня 2020 року у справі №160/9757/19 та від 28 травня 2021 року у справі № 1.380.2019.005616

Відповідно до частини п`ятої статті 242 КАС України та частини шостої статті 13 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду, а не у постановах судів апеляційних інстанції.

Застосовуючи вищезазначені висновки та правові норми до правовідносин, колегія суддів вважає, що податковим органом у розрахунку пені помилково у період порушення граничних строків включено період з 04.03.2018 по 06.02.2020, за якій сума пені становить 334276,17 грн.

Тому, нарахування пені з моменту прострочення сплати валютної виручки, тобто з 04.03.2018 дійсно є помилковим.

Проте, незважаючи на обґрунтованість покликання апелянта на невірний період, за який нарахована пеня, така обставина не може бути підставою для скасування спірного ППР, оскільки при розрахунку суми пені 1009446,68 грн. за 2129 днів, її загальний розмір обмежений розміром суми неодержених грошових коштів, в даному випадку 158050,21 грн.

Тобто невірний розрахунок періоду не впливає на розмір грошового зобов`язання, що визначений спірним ППР (1009446,68 грн. - 334276,17 грн. (сума помилково розрахованої пені за період з 04.03.2018 по 06.02.2020) = 675171 грн., що є більшим ніж застосовано до позивача (158050,21 грн.)).

Підсумовуючи все викладене колегія суддів констатує, що зазначені в апеляційній скарзі позивача доводи є безпідставними та такими, що не спростовують висновки суду першої інстанції про відсутність підстав для задоволення позовних вимог, з огляду на що відсутні підстави для скасування оскарженого рішення.

Згідно з пунктом першим частини першої статті 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.

Відповідно до статті 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Відтак, апеляційна скарга позивача задоволенню не підлягає.

Керуючись статтями 292, 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України, апеляційний суд,-

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Державного підприємства "Ренійський морський торгівельний порт" залишити без задоволення, а рішення Одеського окружного адміністративного суду від 3 березня 2025 року без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття, але може бути оскаржена в касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення апеляційного суду, або з дня вручення учаснику справи повного судового рішення.

Головуючий суддя-доповідач В.О.Скрипченко

Суддя М.П.Коваль

Суддя Ю.В.Осіпов