Справа № 520/5401/26
Суддя: Бідонько А.В.
Дата ухвалення: 2026-04-14 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
УХВАЛА

про повернення позовної заяви

14 квітня 2026 р. № 520/5401/26

Суддя Харківського окружного адміністративного суду Анатолій Бідонько, розглянувши адміністративний позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Головного управління Національної поліції в Харківській області (вул. Жон Мироносиць, буд. 13, м. Харків, Харківська обл., Харківський р-н, 61002, ) про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

До Харківського окружного адміністративного суду звернувся позивач, ОСОБА_1 , з адміністративним позовом, в якому просить суд:

1. Визнати протиправною бездіяльність Головного управління Національної поліції в Харківській області щодо ненарахування та невиплати ОСОБА_1 , додаткової винагороди у розмірі 100 000 гривень (пропорційно часу участі) за безпосередню участь у бойових діях за періоди: з 31.05.2024 по 01.07.2024, з 01.07.2024 по 01.08.2024, з 31.10.2024 по 01.12.2024.

2. Зобов`язати Головне управління Національної поліції в Харківській області здійснити перерахунок та виплату ОСОБА_1 , додаткової винагороди, передбаченої Постановою КМУ № 168 від 28.02.2022, збільшивши її до 100 000 гривень (пропорційно дням участі) за періоди з 31.05.2024 по 01.07.2024, 3 01.07.2024 по 01.08.2024, з 31.10.2024 по 01.12.2024, з урахуванням раніше виплачених сум.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 17.03.2026 позовну заяву залишено без руху.

Надано позивачу термін десять календарних днів з дня отримання копії ухвали, для усунення недоліків позовної заяви, шляхом надання до суду квитанції про сплату судового збору та заяви про поновлення строку звернення до суду з належним обґрунтуванням поважності причин пропуску строку та доказів поважності таких причин.

Ухвалу Харківського окружного адміністративного суду від 17.03.2026 позивачу було направлено поштовим відправленням на адресу реєстрації позивача зазначену у позовній заяві.

31.03.2026 на адресу суду повернувся конверт із відміткою про невручення "за закінченням терміну зберігання".

Позивачем 06.04.2026 року надано квитанцію про сплату судового збору та заяву про поновлення пропущеного строку звернення до суду.

В обґрунтування заяви вказано, що пропуск шестимісячного строку звернення до суду зумовлений поважними причинами, які не залежали від волі позивача та перешкоджали вчасному зверненню до суду. Ці причини пов`язані із об`єктивними обставинами спричиненими військовою агресією Російської Федерації проти України, введеням воєнного стану, регулярним оголошенням повітряних тривог, що вимагало перебування в укриттях для збереження життя та здоров`я, обстрілами Харківської області та міста Харків, перебоями в електропостачанні та роботі мережі інтернет та необхідснітю детального вивчення нормативно-правової бази та судової практики щодо нарахування додаткової винагороди.

Розглянувши подану заяву, суд дійшов висновку про відсутність підстав для її задоволення, виходячи з наступних міркувань.

Частина перша статті 118 КАС України визначає, що процесуальні строки - це встановлені законом або судом строки, у межах яких вчиняються процесуальні дії. Процесуальні строки встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені - встановлюються судом.

Процесуальні строки визначаються днями, місяцями і роками, а також можуть визначатися вказівкою на подію, яка повинна неминуче настати.

Приписами статті 122 КАС України визначено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Згідно з частиною третьою та п`ятою статті 122 КАС України для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

За приписами частин першої та другої статті 233 КЗпП України працівник може звернутися із заявою про вирішення трудового спору безпосередньо до суду в тримісячний строк з дня, коли він дізнався або повинен був дізнатися про порушення свого права, крім випадків, передбачених частиною другою цієї статті.

Із заявою про вирішення трудового спору у справах про звільнення працівник має право звернутися до суду в місячний строк з дня вручення копії наказу (розпорядження) про звільнення, а у справах про виплату всіх сум, що належать працівникові при звільненні, - у тримісячний строк з дня одержання ним письмового повідомлення про суми, нараховані та виплачені йому при звільненні (стаття 116).

Так, у цій справі позивач звернувся до суду з позовом, в якому, зокрема, просить визнати протиправною бездіяльність Головного управління Національної поліції в Харківській області щодо ненарахування та невиплати додаткової винагороди у розмірі 100 000 грн.

Втім, положення статті 122 КАС України не містять норми, які б врегульовували порядок звернення осіб, які перебувають (перебували) на публічній службі, до адміністративного суду у справах про стягнення належної їм заробітної плати у разі порушення законодавства про оплату праці (грошового забезпечення військовослужбовців).

Такі правовідносини регулюються положеннями статті 233 КЗпП України, зокрема, частиною другою цієї статті установлено, що із заявою про вирішення трудового спору у справах про звільнення працівник має право звернутися до суду в місячний строк з дня вручення копії наказу (розпорядження) про звільнення, а у справах про виплату всіх сум, що належать працівникові при звільненні, - у тримісячний строк з дня одержання ним письмового повідомлення про суми, нараховані та виплачені йому при звільненні.

Як свідчать матеріали справи, наказом Головного управління Національної поліції в Харківській області № 526 від 15.09.2025 ОСОБА_1 звільнено зі служби у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення.

Відповідачем у відповіді № від 01.11.2025 на авокатський запит від 09.10.2025 №09102501 надано витяг з наказу про звільнення та довідки про доходи за період з січня 2022 року по вересень 2025 року.

Разом із тим, будучи проінформованим 01.11.2025 про розмір сум отриманих доходів за період з січня 2022 року по вересень 2025 року, позивач звернувся до суду з даною позовною заявою 09.03.2026 засобами поштового зв`язку (зареєстровано судом - 12.03.2026), тобто із пропуском тримісячного строку.

Указом Президента України від 24.02.2022 №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до п.20 ч.1 ст.106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану» постановлено ввести в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб.

У подальшому, Указами Президента України воєнний стан неодноразово продовжувався. Станом на момент вирішення питання про дотримання позивачем строку звернення до суду з даним позовом воєнний стан в Україні триває.

Варто наголосити, що після затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24.02.2022 №64/2022, будь-яких змін в аспекті перебігу процесуальних строків та їх обчислення до КАС України не вносилось.

За усталеною практикою Верховного Суду введення воєнного стану може бути визнано судом поважною причиною пропуску відповідного процесуального строку або його продовження за умови, якщо пропуск строку знаходиться в прямому причинному зв`язку з такою обставиною.

Верховний Суд неодноразово наголошував, що питання поновлення процесуального строку у випадку його пропуску з причин, пов`язаних із запровадженням воєнного стану в Україні, вирішується в кожному конкретному випадку з урахуванням доводів, наведених у заяві про поновлення такого строку. Сам по собі факт запровадження воєнного стану в Україні не може бути підставою для поновлення процесуального строку. Такою підставою можуть бути обставини, що виникли внаслідок запровадження воєнного стану та унеможливили виконання учасником судового процесу процесуальних дій протягом установленого законом строку.

Отже, саме по собі покликання на введення воєнного стану на території України не може бути поважною причиною для поновлення або продовження відповідного процесуального строку для органу державної влади без зазначення конкретних обставин, які вплинули на своєчасність звернення до суду та без надання відповідних доказів того, як саме введення воєнного стану вплинуло на роботу такого органу, що, в свою чергу, обумовило пропуск відповідного строку або необхідність його продовження.

Позивачем не підтверджено жодними доказами, як саме запроваджений воєнний стан унеможливив своєчасне звернення до суду.

Посилання на те, що пропуск строку звернення до суду пов`язаний із введеням воєнного стану, регулярним оголошенням повітряних тривог, що вимагало перебування в укриттях для збереження життя та здоров`я, обстрілами Харківської області та міста Харків, перебоями в електропостачанні та роботі мережі інтернет та необхідснітю детального вивчення нормативно-правової бази та судової практики щодо нарахування додаткової винагороди, носять загальний характер та не обґрунтовані жодними доказами.

Позивачем в позовній заяві не наведено причин і не подано доказів, які б підтверджували реальну відсутність у нього можливості підготувати та подати позовну заяву своєчасно.

Звернення позивача до суду з інших підстав є його власним волевиявленням та не є обставинами, які є об`єктивно непереборними та не залежать від волевиявлення сторони і пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами, для своєчасного звернення до суду у строк передбачений ч. 2 ст. 122 КАС України.

Відтак, суд зазначає, що позивачем не було вказано поважних причин пропуску звернення до адміністративного суд та не вказано підстав, які є поважними для його поновлення, що в силу ч.2 ст.123 КАС України є підставою для повернення позовної заяви.

Таким чином, позовні вимоги заявлені поза межами строку звернення до суду, а підстави, вказані представником позивача у заяві про поновлення строків, суд визнає неповажними.

Частиною 2 статті 123 КАС України передбачено, що якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Відповідно до п.9 ч.4 ст.169 КАС України, позовна заява повертається позивачеві у випадках, передбачених частиною другою статті 123 цього Кодексу.

Таким чином позовна заява підлягає поверненню.

Керуючись статтями 169, 293, 294, 295 Кодексу адміністративного судочинства України

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Головного управління Національної поліції в Харківській області (вул. Жон Мироносиць, буд. 13, м. Харків, Харківська обл., Харківський р-н, 61002, ) про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії - відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Головного управління Національної поліції в Харківській області (вул. Жон Мироносиць, буд. 13, м. Харків, Харківська обл., Харківський р-н, 61002, ) про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії - повернути позивачу.

Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її складання.

Суддя Анатолій Бідонько