Справа № 520/12056/25
Суддя: Бідонько А.В.
Дата ухвалення: 2026-04-15 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
УХВАЛА

15 квітня 2026 року № 2в- 520/12056/25

Харківський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Бідонько А.В.,

за участю секретаря судового засідання Басістого Є.А.,

представника позивача - Мулик К.К.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву представника Товариства з обмеженою відповідальністю "Компані Плазма" про розстрочення виконання судового рішення у справі №520/12056/25 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Компані "Плазма" до Головного управління ДПС у Харківській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення

ВСТАНОВИВ:

До Харківського окружного адміністративного суду звернувся представник Товариства з обмеженою відповідальністю "Компані Плазма" із заявою про розстрочення виконання рішення Харківського окружного адміністративного суду від 15.08.2025 року у справі №520/12056/25 з дня набрання законної сили ухвали суду терміном на 10 місяців, встановивши наступний графік погашення заборгованості: до 30.04.2026 на суму 70 324,44 грн, до 31.05.2026 на суму 70 324,44 грн, до 30.06.2026 на суму 70 324,44 грн, до 31.07.2026 на суму 70 324,44 грн, до 31.08.2026 на суму 70 324,44 грн, до 30.09.2026 на суму 70 324,44 грн, до 31.10.2026 на суму 70 324,44 грн, до 30.11.2026 на суму 70 324,44 грн, до 31.12.2026 на суму 70 324,44 грн, до 31.01.2027 на суму 70 324,44 грн.

В обґрунтування клопотання зазначено, що через наявні відкриті виконавчі провадження за кредитними договорами виконавцями накладено арешт на рахунки компанії, а також все рухоме та нерухоме майно, що підтверджується постановами приватного виконавця від 02.05.2023 року у виконавчому провадженні № 71705729.

Крім цього, 24.02.2025 року відбулось влучання в приміщення, які орендуються підприємством за адресою: м.Харків, вул. Академічна 1/1 та за вказаним фактом зареєстроване кримінальне провадження №0000315. У зв`язку з цією подією, підприємство було вимушено перенаправити грошові кошти на відновлення обладнання та усунення наслідків влучання, що було непередбаченими та значними витратами.

Також вказано, що предметом судового розгляду було застосування штрафних санкцій за несвоєчасну реєстрацію податкових накладних, виписаних в 2022 році, однак в періоди з 09.12.2021 року по 05.06.2023 року та з 30.06.2023 року по 02.04.2024 року на підставі незаконних рішень контролюючого органу ТОВ "КОМПАНІ «ПЛАЗМА» було віднесено до переліку ризикових, чим повністю паралізовано роботу підприємства.

Ухвалою суду від 06.04.2026 призначено до розгляду заяву представника позивача про розстрочення виконання судового рішення у справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Компані "Плазма" до Головного управління ДПС у Харківській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення.

Відповідачем подано заперечення на заяву про розстрочення виконання судового рішення, в якому вказано, що оскільки у даній справі предметом судового розгляду є правомірність податкового повідомлення-рішення, а не стягнення узгодженого податкового боргу, тому норма ст. 378 КАС України про розстрочення судового рішення не може бути застосована до рішень, якими вирішується питання про скасування або залишення в силі податкового повідомлення-рішення, оскільки такі рішення не передбачають безпосереднього виконання у вигляді стягнення.

В судовому засіданні представник заявника заяву про розстрочення виконання рішення суду підтримав та просила задовольнити її у повному обсязі.

Дослідивши наявні в матеріалах справи докази, проаналізувавши доводи заяви та заперечень проти неї, суд встановив наступне.

Згідно зі статтею 129-1 Конституції України суд ухвалює рішення іменем України. Судове рішення є обов`язковим до виконання. Держава забезпечує виконання судового рішення у визначеному законом порядку.

Відповідно до частини 2 статті 14 КАС України судові рішення, що набрали законної сили, є обов`язковими до виконання всіма органами державної влади, органами місцевого самоврядування, їх посадовими та службовими особами, фізичними і юридичними особами та їх об`єднаннями на всій території України.

З метою забезпечення належного виконання судового рішення в публічно-правових спорах адміністративні суди можуть здійснювати відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення, зміну чи встановлення способу та порядку виконання (стаття 378 Кодексу адміністративного судочинства України). Вказані процесуальні засоби адміністративні суди можуть застосовувати у виключних випадках, зокрема, якщо сторона доведе наявність обставин, що суттєво ускладнюють або унеможливлюють виконання судового рішення.

Як зазначив Конституційний Суд України у Рішенні від 26.06.2013 № 5-рп/2013, розстрочення виконання рішення суду означає виконання його частинами, встановленими судом, з визначеним інтервалом у часі; строки виконання рішення частинами (сплата грошових сум частками тощо) визначаються судом.

Конституційний Суд України також зазначив, що розстрочення виконання рішення має базуватися на принципах співмірності та пропорційності з метою забезпечення балансу прав і законних інтересів стягувачів і боржників. При встановленні можливості розстрочення виконання рішення, суд не може змінювати суті винесеного у справі рішення.

Приписами частини першої статті 378 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що за заявою сторони суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, може відстрочити або розстрочити виконання рішення, а за заявою стягувача чи виконавця (у випадках, встановлених законом), - встановити чи змінити спосіб або порядок його виконання. Питання про відстрочення або розстрочення виконання, зміну чи встановлення способу і порядку виконання судового рішення може бути розглянуто також за ініціативою суду.

Згідно частини третьої статті 378 Кодексу адміністративного судочинства України, підставою для встановлення або зміни способу або порядку виконання, відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення є обставини, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим.

Наведена норма не містить конкретного переліку обставин для відстрочення та/або розстрочення виконання судового акту, а лише встановлює критерії для їх визначення, надаючи суду в кожному конкретному випадку вирішувати питання про їх наявність з урахуванням усіх обставин справи. Підставою для застосування правил цієї норми є виняткові обставини, що перешкоджають належному виконанню судового рішення в адміністративній справі, ускладнюють його виконання або роблять неможливим.

Таким чином, підставою для відстрочення виконання судового рішення є обставини, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим.

Вирішуючи питання про відстрочення виконання рішення, суд повинен враховувати майнові інтереси сторін, їх фінансовий стан.

Вирішуючи питання про відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення, суд також враховує:

1) ступінь вини відповідача у виникненні спору;

2) щодо фізичної особи - тяжке захворювання самої особи або членів її сім`ї, її матеріальне становище;

3) стихійне лихо, інші надзвичайні події тощо.

Разом з цим, суд зауважує, що підстави для відстрочення або розстрочення виконання судового рішення, встановлені Кодексом адміністративного судочинства України, які регулюють загальні підстави відстрочення чи розстрочення грошового зобов`язання чи податкового боргу, не є вичерпними й мають застосовуватись в сукупності з нормами матеріального права.

Зазначене узгоджується з правовою позицією Верховного Суду, викладеною у постанові від 24.01.2019 у справі №813/3195/14, яка враховується судом з огляду на приписи частини п`ятої статті 242 Кодексу адміністративного судочинства України.

Так, питання розстрочення або відстрочення постанови суду знаходяться в площинні процесуального права. Разом з цим, наявність обставин, що ускладнюють виконання судового рішення (відсутність коштів на рахунку, відсутність присудженого майна в натурі, стихійне лихо тощо), залежать від предмету спору, у межах спірних правовідносин від правової природи заборгованості.

Судом встановлено, що Товариство з обмеженою відповідальністю "Компані "Плазма" зверталось до суду з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "Компані "Плазма", в якому просив визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення від 27.01.2025р. №00/3531/0414 складене ГУ ДПС у Харківській області.

Рішенням Харківського окружного адміністративного суду 15.08.2025 у справі №520/12056/25 адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю "Компані "Плазма" до Головного управління ДПС у Харківській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення залишено без задоволення.

Постановою Другого апеляційного адміністративного суду від 08.01.2026 рішення Харківського окружного адміністративного суду від 15.08.2025 залишено без змін.

Отже, у справі №520/12056/25 предметом судового розгляду було правомірність прийняття податковим органом податкового повідомлення-рішення 27.01.2025р. №00/3531/0414.

Суд зазначає, що судове рішення щодо правомірності та скасування податкового повідомлення-рішення визначає законність або протиправність рішення контролюючого органу, та не є рішенням про стягнення коштів у примусовому порядку

Також судом встановлено, що на адресу ТОВ «КОМПАНІ «ПЛАЗМА» надійшла податкова вимога від 25.02.2026 року № 0-2040, відповідно якої контролюючий орган повідомляє платника про необхідність сплати податкового боргу в сумі 850 283,34 грн.

Разом із тим, суд наголошує, що Харківським окружним адміністративним судом не приймалось рішення про стягнення з Товариства з обмеженою відповідальністю "Компані Плазма" коштів в рахунок погашення податкового боргу, який виник на підставі податкового повідомлення-рішення від 27.01.2025р. №00/3531/0414.

Питання стягнення податкового боргу не було предметом розгляду адміністративної справи №520/12056/25.

Отже, оскільки ст. 378 КАС України про розстрочення судового рішення не може бути застосована до рішень, якими вирішується питання про правомірність податкового повідомлення-рішення, оскільки такі рішення не передбачають безпосереднього виконання у вигляді стягнення, підстави для задоволення заяви відсутні.

Водночас суд звертає увагу, що порядок сплати податкового зобов`язання на підставі податкового повідомлення-рішення встановлюється Податковим кодексом України.

Відповідно до п.100.1 ст.100 Податкового кодексу України розстроченням, відстроченням грошових зобов`язань або податкового боргу є перенесення строків сплати платником податків його грошових зобов`язань або податкового боргу під проценти, розмір яких дорівнює розміру пені, визначеному пунктом 129.4 статті 129 цього Кодексу.

З огляду на п.100.2 ст.100 Податкового кодексу України платник податків має право звернутися до контролюючого органу із заявою про розстрочення та відстрочення грошових зобов`язань або податкового боргу.

Натомість згідно з п.1 ч.1 ст. 378 Кодексу адміністративного судочинства України за заявою сторони суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, може відстрочити або розстрочити виконання рішення, а за заявою стягувача чи виконавця (у випадках, встановлених законом), - встановити чи змінити спосіб або порядок його виконання. Питання про відстрочення або розстрочення виконання, зміну чи встановлення способу і порядку виконання судового рішення може бути розглянуто також за ініціативою суду.

Отже, законодавчо розмежовуються поняття розстрочення податкового боргу та розстрочення виконання судового рішення, а також розрізняються органи, які здійснюють розгляд та вирішення відповідних питань.

Так, розстрочення податкового боргу є компетенцією контролюючого органу, натомість розстрочення виконання судового рішення відноситься до повноважень суду.

Враховуючи викладене, заява про розстрочення виконання судового рішення у справі №520/12056/25 задоволення не підлягає.

Керуючись статтями 241, 248, 256, 294, 295, 378 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

У Х В А Л И В :

Заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Компані Плазма" про розстрочення виконання судового рішення у справі №520/12056/25 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Компані "Плазма" до Головного управління ДПС у Харківській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення - залишити без задоволення.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання суддею (суддями).

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Другого апеляційного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повний текст ухвали складений 15 квітня 2026 року.

Суддя Анатолій Бідонько