Справа № 340/2777/25
Суддя: Баранник Н.П.
Дата ухвалення: 2026-03-19 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

19 березня 2026 року м.Дніпросправа № 340/2777/25

Третій апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого - судді Баранник Н.П.,

суддів: Малиш Н.І., Щербака А.А.,

розглянувши клопотання Головного управління Пенсійного фонду України в Кіровоградській області про зупинення провадження у справі № 340/2777/25 до набрання чинності рішенням Київського окружного адміністративного суду у справі № 320/2229/25 та залучення до участі у справі № 340/2777/25 Міністерства соціальної політики України () в якості третьої особи, що не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача,

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Кіровоградського окружного адміністративного суду від 19 серпня 2025 року у справі № 340/2777/25 адміністративний позов ОСОБА_1 (далі - позивач) задоволено частково:

- визнано протиправними дії Головного управління Пенсійного фонду України в Кіровоградській області (далі - відповідач) щодо застосування з 01.01.2025 та з 01.03.2025 понижуючих коефіцієнтів, встановлених постановою Кабінету Міністрів України від 03.01.2025 №1 "Про визначення порядку виплати пенсій деяким категоріям осіб у 2025 році у період воєнного стану" при нарахуванні та виплаті ОСОБА_1 пенсії;

- зобов`язано Головне управління Пенсійного фонду України в Кіровоградській області здійснити з 01.01.2025 та з 01.03.2025 перерахунок та виплату ОСОБА_1 пенсії (з урахуванням раніше проведених виплат) без застосування понижуючих коефіцієнтів, встановлених постановою Кабінету Міністрів України від 03.01.2025 №1 "Про визначення порядку виплати пенсій деяким категоріям осіб у 2025 році у період воєнного стану" та без обмеження пенсії максимальним розміром.

У задоволенні решти позовних вимог судом відмовлено.

Не погодившись з рішенням суду, відповідач подав апеляційну скаргу.

В апеляційній скарзі Головне управління Пенсійного фонду України в Кіровоградській області клопотало про зупинення провадження у справі до набрання чинності рішенням Київського окружного адміністративного суду у справі № 320/2229/25 та залучення до участі у справі Міністерства соціальної політики України () в якості третьої особи, що не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача.

Дослідивши вказані клопотання відповідача, колегія суддів вважає за необхідне зазначити таке.

Так, предметом спору у справі № 320/2229/25 є абзац 1 пункту 1 Постанови Кабінету міністрів України від 03.01.2025 №1 «Про визначення порядку виплати пенсій деяким категоріям осіб у 2025 році у період воєнного стану» в частині застосування до осіб, яким пенсії (пенсійні виплати), призначені (перераховані) відповідно до Закону України від 09.04.1992 № 2262-ХІІ «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби та деяких інших осіб», коефіцієнтів до відповідних сум перевищення пенсії, розмір яких перевищує 10 розмірів прожиткового мінімуму, встановленого для осіб, які втратили працездатність.

Рішенням Київського окружного адміністративного суду від 15 вересня 2025 року позов задоволено частково. Судом визнано протиправним та нечинним абзац перший пункту 1 Постанови Кабінету Міністрів України № 1 від 03.01.2025 «Про визначення порядку виплати пенсій деяким категоріям осіб у 2025 році у період воєнного стану» в частині його застосування до осіб, яким пенсії (пенсійні виплати), призначені (перераховані) відповідно до Закону України від 09.04.1992 року №2262-ХІІ «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб». У задоволенні решти позовних вимог судом відмовлено.

Постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 09 грудня 2025 року рішення Київського окружного адміністративного суду від 15 вересня 2025 року залишено без змін.

Таким чином, рішення суду у справі № 320/2229/25 набрало законної сили у зв`язку з чим підстав для задоволення клопотання відповідача про зупинення провадження у цій справі відсутні.

Стосовно залучення у справу Міністерства соціальної політики України () в якості третьої особи, що не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача.

Так, в адміністративному судочинстві з метою залучення до справи осіб, чиїх прав та обов`язків може стосуватися судове рішення, та з метою більш повного та всебічного з`ясування обставин у справі, діє інститут третьої особи.

Відповідно до статті 49 КАС треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права, свободи, інтереси або обов`язки. Вони можуть бути залучені до участі у справі також за клопотанням учасників справи. Якщо адміністративний суд при вирішенні питання про відкриття провадження у справі або при підготовці справи до судового розгляду встановить, що судове рішення може вплинути на права та обов`язки осіб, які не є стороною у справі, суд залучає таких осіб до участі в справі як третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору. Вступ третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, не має наслідком розгляд адміністративної справи спочатку.

Про залучення третіх осіб до участі у справі суд постановляє ухвалу, в якій зазначає, на які права чи обов`язки такої особи та яким чином може вплинути рішення суду у справі. Ухвала за наслідками розгляду питання про вступ у справу третіх осіб окремо не оскаржується. Заперечення проти такої ухвали може бути включено до апеляційної чи касаційної скарги на рішення суду, прийняте за результатами розгляду справи.

Колегія суддів зазначає, що інститут третьої особи спрямований на створення умов для захисту прав, свобод та інтересів такої особи, які можуть бути порушені при вирішенні спору між позивачем і відповідачем за відсутності третьої особи. Участь третьої особи сприяє всебічному розгляду справи, зібранню більшої кількості доказів, правильному вирішенню справи, запобігає ситуації, коли у справах з одних правовідносин ухвалюються протилежні за змістом рішення.

Аналіз процесуальних норм свідчить також про те, що єдиною підставою для залучення до участі у справі третіх осіб є встановлення фактів про те, що судове рішення може вплинути на права та обов`язки осіб, які не є стороною у справі.

Колегія суддів зауважує, що суд перевіряє правомірність рішень, дій (бездіяльності) суб`єкта владних повноважень щодо конкретної особи та у конкретних публічних правовідносинах.

Як свідчать матеріали справи, публічно-правовий спір виник між сторонами позивачем та пенсійним органом - Головним управлінням Пенсійного фонду України в Кіровоградській області, ці відносини є двосторонніми, інші особи не є учасниками цих правовідносин.

Відтак, колегія суддів дійшла висновку про відсутність підстав для задоволення клопотання відповідача стосовно залучення у справу Міністерства соціальної політики України () в якості третьої особи, що не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача.

Частиною 2 ст.321 КАС України встановлено, що процедурні питання, пов`язані з рухом справи, клопотання та заяви учасників справи, питання про відкладення розгляду справи, оголошення перерви, зупинення провадження у справі, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом, вирішуються судом апеляційної інстанції шляхом постановлення ухвал в порядку, визначеному цим Кодексом для постановлення ухвал суду першої інстанції.

Керуючись статтями ст.ст. 49, 236, 321 КАС України, суд

УХВАЛИВ:

В задоволенні клопотань Головного управління Пенсійного фонду України в Кіровоградській області про зупинення провадження у справі № 340/2777/25 до набрання чинності рішенням Київського окружного адміністративного суду у справі № 320/2229/25 та залучення до участі у справі № 340/2777/25 Міністерства соціальної політики України () в якості третьої особи, що не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача - відмовити.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її прийняття та може бути оскаржена протягом тридцяти днів шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий - суддя Н.П. Баранник

суддя Н.І. Малиш

суддя А.А. Щербак