Справа № 591/2202/26
Суддя: Жигилій С.П.
Дата ухвалення: 2026-04-14 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

14 квітня 2026 р.Справа № 591/2202/26
Суддя Другого апеляційного адміністративного суду Жигилій С.П., розглянувши в порядку письмового провадження у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду заяву ОСОБА_1 про відвід колегії суддів у складі: головуючого судді Присяжнюк О.В., суддів Спаскіна О.А., Любчич Л.В. у справі № 591/2202/26

за позовом ОСОБА_1

до Управління патрульної поліції в Сумській області Департаменту патрульної поліції

третя особа: Державна казначейська служба України

про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення, та відшкодування моральної шкоди

ВСТАНОВИВ

Ухвалою Ковпаківського районного суду м. Суми від 31.03.2026 залишено без руху позовну заяву ОСОБА_1 до Управління патрульної поліції в Сумській області Департаменту патрульної поліції, третя особа: Державна казначейська служба України про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення та відшкодування моральної шкоди.

На зазначену ухвалу суду позивачем подано апеляційну скаргу.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями Другого апеляційного адміністративного суду від 03.04.2026 в справі № 591/2202/26 призначено склад колегії суддів: головуючий суддя - Спаскін О.А., судді: Любчич Л.В., Присяжнюк О.В.

Ухвалою Другого апеляційного адміністративного суду від 08.04.2026 апеляційну скаргу ОСОБА_1 повернуто скаржнику, оскільки звернення до Другого апеляційного адміністративного суду за допомогою електронної пошти з використанням електронного цифрового підпису, є способом, який не передбачений чинним процесуальним законодавством.

На зазначену ухвалу суду першої інстанції позивачем повторно подано апеляційну скаргу до Другого апеляційного адміністративного суду.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями Другого апеляційного адміністративного суду від 09.04.2026 в справі № 591/2202/26 призначено склад колегії суддів: головуючий суддя - Присяжнюк О.В., судді: Спаскін О.А., Любчич Л.В.

До Другого апеляційного адміністративного суду надійшла заява ОСОБА_1 про відвід колегії суддів у складі: головуючого судді Присяжнюк О.В., суддів Спаскіна О.А., Любчич Л.В.

В обґрунтування якої позивач зазначає, що підставою для відводу колегії суддів в справі № 591/2202/26 є порушення порядку визначення складу суду, а також наявність об`єктивних ознак можливого втручання в автоматизовану систему документообігу суду.

Ухвалою Другого апеляційного адміністративного суду від 13.04.2026 у справі № 591/2202/26 визнано заявлений ОСОБА_1 про відвід колегії суддів у складі: головуючого судді Присяжнюк О.В., суддів Спаскіна О.А., Любчич Л.В, у адміністративній справі № 591/2202/26 необґрунтованим.

Передано справу № 591/2202/26 для вирішення питання про відвід іншим складом суду у порядку, встановленому частиною першою статті 31 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України).

Відповідно до ч. 4 ст. 40 КАС України якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 31 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.

Якщо заява про відвід судді надійшла до суду пізніше ніж за три робочі дні до наступного засідання, така заява не підлягає передачі на розгляд іншому судді, а питання про відвід судді вирішується судом, що розглядає справу.

Відповідно до частини 1 статті 31 КАС України, визначення судді, а в разі колегіального розгляду - судді-доповідача для розгляду конкретної справи здійснюється Єдиною судовою інформаційно-комунікаційною системою під час реєстрації документів, зазначених в частині другій статті 18 цього Кодексу, а також в інших випадках визначення складу суду на будь-якій стадії судового процесу, з урахуванням спеціалізації та рівномірного навантаження для кожного судді, за принципом випадковості та в хронологічному порядку надходження справ.

На виконання ч. 8 ст. 40 КАС України суддя, якому передано на вирішення заяву про відвід, вирішує питання про відвід в порядку письмового провадження. За ініціативою суду питання про відвід може вирішуватися у судовому засіданні з повідомленням учасників справи. Неявка учасників справи у судове засідання, в якому вирішується питання про відвід, не перешкоджає розгляду судом питання про відвід.

В силу ч. 11 ст. 40 КАС України питання про відвід вирішується невідкладно. Вирішення питання про відвід суддею, який не входить до складу суду, здійснюється протягом двох робочих днів, але не пізніше призначеного засідання по справі.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями Другого апеляційного адміністративного суду від 13.04.2026 для вирішення питання про відвід визначено суддю Жигилія С.П., який не входить до складу суду, що розглядає справу.

На підставі ч. 8 ст. 40 КАС України, розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження.

Дослідивши матеріали даної справи, доводи, якими обґрунтовано заяву ОСОБА_1 про відвід колегії суддів у складі: головуючого судді Присяжнюк О.В., суддів Спаскіна О.А., Любчич Л.В., суд дійшов висновку про відсутність визначених процесуальним законом підстав для задоволення вказаної заяви, враховуючи наступне.

Згідно з ч. 1 ст. 129 Конституції України суддя, здійснюючи правосуддя, є незалежним та керується верховенством права.

Відповідно до ст. 36 КАС України суддя не може брати участі в розгляді адміністративної справи і підлягає відводу (самовідводу): 1) якщо він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав правничу допомогу стороні чи іншим учасникам справи в цій чи іншій справі; 2) якщо він прямо чи опосередковано заінтересований в результаті розгляду справи; 3) якщо він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді; 5) у разі порушення порядку визначення судді для розгляду справи, встановленого статтею 31 цього Кодексу.

Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, установлених статтею 37 цього Кодексу.

З приписами ч. 3 ст. 39 КАС України відвід (самовідвід) повинен бути вмотивованим і заявленим протягом десяти днів з дня отримання учасником справи ухвали про відкриття провадження у справі, але не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається за правилами спрощеного позовного провадження. Заявляти відвід (самовідвід) після цього дозволяється лише у виняткових випадках, коли про підставу відводу (самовідводу) заявнику не могло бути відомо до спливу вказаного строку, але не пізніше двох днів з дня, коли заявник дізнався про таку підставу.

Відповідно до положень ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Згідно з усталеною практикою Європейського Суду з прав людини наявність безсторонності повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями. Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності. Стосовно суб`єктивного критерію, особиста безсторонність судді є презумпцією, поки не надано доказів протилежного.

Особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного.

При визначенні наявності у відповідній справі законних підстав сумніватися в безсторонності певного судді позиція особи, про яку йдеться, має важливе, але не вирішальне значення. Вирішальне значення при цьому матиме можливість вважати такі сумніви об`єктивно обґрунтованими, іншими словами, "має не лише здійснюватися правосуддя - ще має бути видно, що воно здійснюється". Адже йдеться про необхідність забезпечення довіри, яку суди в демократичному суспільстві повинні вселяти у громадськість (рішення Європейського Суду з прав людини від 10 грудня 2009 року у справі "Мироненко і Мартенко проти України", заява № 4785/02 та рішення Європейського Суду з прав людини від 9 січня 2013 року у справі "Олександр Волков проти України", заява № 21722/11).

Практика цього Суду свідчить, що при об`єктивному підході до встановлення наявності упередженості суду (суддів) повинно бути визначено окремо від поведінки судді, чи існують очевидні факти, що можуть поставити під сумнів його безсторонність. Коли це стосується органу, який засідає як суд присяжних, то визначається окремо від персональної поведінки його членів, чи існують явні факти, що ставлять під сумнів неупередженість органу в цілому. Так само й у вирішенні питання щодо існування легітимних причин, сумнівів у неупередженості конкретного судді (пункті 45-50 рішення ЄСПЛ у справі "Морель проти Франції"; пункт 23 рішення ЄСПЛ у справі "Пескадор Валеро проти Іспанії") або органу, що засідає у вигляді суду присяжних (пункт 40 рішення ЄСПЛ у справі "Лука проти Румунії"), позиція зацікавленої сторони є важливою, але не вирішальною. Вирішальним є наявність обґрунтованості сумніву в неупередженості суду (пункт 44 рішення ЄСПЛ у справі "Ветштайн проти Швейцарії"; пункт 30 рішення ЄСПЛ у справі "Пабла Кю проти Фінляндії"; пункт 96 рішення ЄСПЛ у справі "Мікалефф проти Мальти").

ЄСПЛ в пункті 49 рішення у справі "Білуха проти України" вказав, що наявність безсторонності відповідно до пункту 1 статті 6 Конвенції повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями. Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності. Стосовно об`єктивного критерію цей суд указує на те, що при вирішенні питання, чи є у справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезсторонній, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним же є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими (пункт 52 рішення у справі "Білуха проти України").

Отже, не може бути підставою для відводу судді заява, яка містить лише припущення про існування відповідних обставин, не підтверджених належними і допустимими доказами.

Особа яка подала заяву про відвід судді (суддів), повинна довести на підставі доказів факт упередженості судді (суддів) у розгляді справи.

Водночас відвід повинен бути вмотивований, з наведенням відповідних аргументів, доказів, які підтверджують наявність підстав для відводу.

Головна мета відводу - гарантування безсторонності суду, зокрема, щоб запобігти упередженості судді (суддів) під час розгляду справи.

Як убачається із заяви ОСОБА_1 , про відвід суддів, наявність підстав для відводу позивач пов`язує з порушенням порядку визначення суддів для розгляду справи, оскільки, на думку позивача, наявні об`єктивні ознаки можливого втручання в автоматизовану систему документообігу суду, у зв`язку з чим справу № 591/2202/26 необхідно передати для повторного автоматизованого розподілу між суддями Другого апеляційного адміністративного суду.

Згідно з ч. 1 ст. 31 КАС України, визначення судді, а в разі колегіального розгляду - судді-доповідача для розгляду конкретної справи здійснюється Єдиною судовою інформаційно-комунікаційною системою під час реєстрації документів, зазначених в частині другій статті 18 цього Кодексу, а також в інших випадках визначення складу суду на будь-якій стадії судового процесу, з урахуванням спеціалізації та рівномірного навантаження для кожного судді, за принципом випадковості та в хронологічному порядку надходження справ.

Відповідно до ч. 2 ст. 31 КАС України, справа, розгляд якої відповідно до цього Кодексу здійснюється колегією суддів в обов`язковому порядку, розглядається постійною колегією суддів відповідного суду, до складу якої входить визначений Єдиною судовою інформаційно-комунікаційною системою суддя-доповідач.

Згідно з ч. 12 ст. 31 КАС України, Єдина судова інформаційно-комунікаційна система не застосовується для визначення судді (складу колегії суддів, якщо справа розглядається колегіально) для розгляду конкретної справи виключно у разі настання обставин, які об`єктивно унеможливили її функціонування та тривають понад п`ять робочих днів.

Відповідно до ч. 19 ст. 31 КАС України, особливості розподілу судових справ встановлюються Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів) (в подальшому Положення).

Пунктом 57 Положення встановлено, що визначення судді, а в разі колегіального розгляду - судді-доповідача для розгляду судових справ (проваджень) здійснюється в суді у порядку, визначеному процесуальним законом, у день їх реєстрації на підставі інформації, внесеної до автоматизованої системи, уповноваженою особою апарату суду, відповідальною за здійснення автоматизованого розподілу судових справ.

Згідно з п. 60 Положення, автоматизований розподіл судових справ здійснюється в автоматизованій системі за такими правилами: із загального списку суддів визначаються судді, які мають повноваження та відповідну спеціалізацію (за наявності) щодо розгляду судової справи на момент автоматизованого розподілу; для суддів, які мають повноваження щодо розгляду судової справи на момент автоматизованого розподілу, здійснюється розрахунок коефіцієнтів навантаження; із числа суддів, які мають повноваження щодо розгляду судової справи на момент автоматизованого розподілу, з урахуванням визначених автоматизованою системою коефіцієнтів навантаження здійснюється визначення судді для розгляду конкретної судової справи за принципом випадковості та у хронологічному порядку надходження справ.

Відповідно до п. 65 Положення, результатом автоматизованого розподілу (повторного розподілу) судових справ є протокол, що автоматично створюється автоматизованою системою.

Протокол містить такі відомості: дата, час початку та закінчення автоматизованого розподілу; номер судової справи, категорія та коефіцієнт її складності, імена (найменування) учасників справи; інформація про визначення списку суддів для участі (підстави, з яких судді не беруть участі) в автоматизованому розподілі; інформація про визначення судді, судді-доповідача; інформація про суддів постійної колегії суддів, до складу якої входить визначений суддя-доповідач (без урахування підстав, зазначених у пункті 58 підрозділу 1 розділу IV); підстави здійснення автоматизованого розподілу (повторного автоматизованого розподілу); прізвище, ініціали та посада уповноваженої особи апарату суду, відповідальної за здійснення автоматизованого розподілу судових справ.

Копія такого протоколу в електронній чи паперовій формі підписується уповноваженими особами апарату суду та видається (надсилається) заінтересованій особі не пізніше наступного дня після подання до суду відповідної заяви.

Згідно з п. 59 Положення, збори суддів відповідного суду мають право визначати особливості автоматизованого розподілу (перерозподілу) судових справ у випадках, передбачених цим Положенням.

Пунктом 67 Положення встановлено, що справа, розгляд якої здійснюється колегією суддів, розглядається постійною колегією суддів відповідного суду, до складу якої входить визначений автоматизованою системою суддя-доповідач.

Персональний склад постійних колегій суддів визначається зборами суддів відповідного суду.

Постійна колегія суддів складається із трьох суддів основного складу та резервних суддів. Кожен суддя суду входить до основного складу щонайменше однієї постійної колегії.

Відповідно до п. 74 Положення, якщо судова справа підлягає розгляду (перегляду) колегією суддів у складі трьох суддів, при автоматизованому розподілі судових справ автоматизованою системою визначається суддя-доповідач із числа всіх суддів відповідного суду з урахуванням їхньої спеціалізації (за наявності).

Аналіз зазначених норм законодавства вказує, що у разі колегіального розгляду справи, при здійсненні автоматизованого розподілу справи між суддями, автоматизованою системою визначається суддя-доповідач із загального списку суддів, які мають повноваження та відповідну спеціалізацію (за наявності) щодо розгляду судової справи на момент автоматизованого розподілу, а судді учасники колегії для розгляду цієї справи з персонального складу постійних колегій суддів, що визначається зборами суддів відповідного суду.

Враховуючи викладене, автоматизований розподіл справи № 591/2202/26 за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Ковпаківського районного суду м. Суми від 31.03.2026 відбувся з дотриманням вимог Кодексу адміністративного судочинства України та Положення про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему.

На підставі викладеного, обставини, якими заявник обґрунтовує свою заяву, не викликають обґрунтованих сумнівів у неупередженості або необ`єктивності колегії суддів, оскільки відсутні будь-які докази, які містили б належні, достатні, допустимі та достовірні дані щодо порушення гарантій неупередженості цією колегією суддів як з погляду "суб`єктивного критерію", так і з погляду "об`єктивного критерію", яким керується ЄСПЛ.

Отже, наведені позивачем у заяві про відвід головуючого судді Присяжнюк О.В., суддів Спаскіна О.А., Любчич Л.В., обставини не можуть слугувати підставами для відведення суддів, а тому вимоги заяви є безпідставними.

Будь-яких інших додаткових доказів, які б підтверджували пряму чи опосередковану заінтересованість колегії суддів у складі головуючого судді Присяжнюк О.В., суддів Спаскіна О.А., Любчич Л.В. у результаті розгляду цієї справи, або наявність обставин, які обґрунтовано викликають сумнів в їх неупередженості, із змісту доводів заяви про відвід не вбачається.

Відповідно, з огляду на наведене, вимоги поданої заяви ґрунтуються на особистих припущеннях заявника, які не підтверджені жодними доказами.

Враховуючи викладене, оскільки підстави для відводу заявником належним чином не обґрунтовані та не доведені останнім, у задоволенні заяви ОСОБА_1 про відвід головуючого судді Присяжнюк О.В., суддів Спаскіна О.А., Любчич Л.В у справі № 591/2202/26 належить відмовити.

Керуючись ст. 36, 40 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

У Х В А Л И В

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про відвід головуючого судді Присяжнюк О.В., суддів Спаскіна О.А., Любчич Л.В. у справі № 591/2202/26 - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Жигилій С.П.