Справа № 160/3322/26
Суддя: Озерянська Світлана Іванівна
Дата ухвалення: 2026-04-20 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
20 квітня 2026 рокуСправа №160/3322/26
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Озерянської С.І., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи у місті Дніпрі адміністративну справу № 160/3322/26 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Омега» до Південно-Східної митниці про визнання протиправними та скасування рішення та картки відмови, -
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 18.02.2026 року позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження в адміністративній справі № 160/3322/26. Розгляд справи постановлено здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін.
Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини справи, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до наступних висновків.
Судом встановлено та матеріалами справи підтверджено, що 01.07.2016 року між Товариством з обмеженою відповідальністю "Омега" (покупець) та компанією «Ningbo Multi Channel Co., Ltd.» (Китай) (продавець) укладено контракт №010716, відповідно до умов якого продавець зобов`язується у порядку та на умовах, встановлених сторонами виготовити та поставити, а покупець прийняти та оплатити товари, які зазначені в специфікації до цього контракту, в подальшому іменовані «товар».
Відповідно до п.1.2 та п. 1.3 контракту, товар повинен бути поставлений партіями у повній відповідності з вимогами, на умовах і за цінами, вказаними у специфікаціях до цього контракту, які є невід`ємною його частиною. Найменування та кількість кожної окремої партії товару визначається на підставі інвойса, виставленого продавцем покупцю на кожну окрему партію товару.
Згідно із пунктом 2.1 контракту ціни на товар встановлюються в специфікаціях до цього контракту в доларах США та включають в себе вартість товарів, упаковки, тари, маркування, стикерування, навантаження на транспортний засіб, доставки до вказаного місця призначення згідно Інкотермс 2010, а також витрати по митному оформленню товарів в країні продавця та видачі товаросупроводжуючих документів, вказаних в п.4.8 цього контракту.
Відповідно до п. 3.1 контракту, оплата за товар у розмірі 100% на підставі специфікації здійснюється протягом 90 календарних днів після відвантаження товару.
Пунктом 4.2 контракту визначено, що сторони погодили, що товар має бути поставлений на умовах FOB Нінбо, Китай, згідно з умовами Інкотермс 2010, якщо інше не погоджено в специфікації та інвойсі.
У вищевказаному рішенні зазначено наступне обґрунтування класифікації товару: «Закон України від 19.10.2022 №2697- IX «Про митний тариф України». УКТ ЗЕД. Пояснення до Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності затвердженні наказом Держмитслужби від 14.12.2022 року №543. Наказ Міністерства фінансів України від 30.02.2012 р. №650, зі змінами, внесеними згідно з наказом Міністерства фінансів України від 23.12.2022 №455. Обґрунтування класифікації товару у коді товарів згідно з УКТ ЗЕД. Враховуючи документацію на товар, що надана підприємством, фотознімки товарів, інформацію з маркувальної етикетки виробника, матеріали виготовлення, основні правила УКТ ЗЕД, примітку 1 (d) групи 95 УКТ ЗЕД, пояснення до товарних позицій 4304 та 9505 УКТ ЗЕД, правила 1 та 6 Основних правил інтерпретації УКТ ЗЕД, товар «Декоративні вироби зі штучного хутра: фігурка новорічна Олень» є декоративним виробом зі штучного хутра, який відповідно до примітки 1 (d) не включається до групи 95, а включається до товарної позиції 4304 УКТ ЗЕД.».
У зв`язку з прийняттям Південно-Східною митницею рішення щодо класифікації товару, позивачу відмовлено в митному оформленні та видано картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA110130/2025/000551 від 11.11.2025 року.
Незгода позивача з прийнятим рішенням про визначення коду товару та карткою відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення, зумовила його звернення до суду з даним адміністративним позовом.
Надаючи правову оцінку спірним відносинам, суд виходить з наступного.
Відповідно до статті 19 Конституції України, правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством. Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Засади організації та здійснення митної справи в Україні, економічні, організаційні, правові, кадрові та соціальні аспекти діяльності митної служби України, забезпечення захисту економічних інтересів України, створення сприятливих умов для розвитку її економіки, захисту прав та інтересів суб`єктів підприємницької діяльності та громадян, а також забезпечення додержання законодавства України з питань митної справи визначає Митний Кодекс України.
Статтею 1 Митного кодексу України встановлено, що законодавство України з питань митної справи складається з Конституції України, цього Кодексу, інших законів України, що регулюють питання, зазначені у статті 7 цього Кодексу, з міжнародних договорів України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, а також з нормативно-правових актів, виданих на основі та на виконання цього Кодексу та інших законодавчих актів.
Пунктами 23, 24 частини першої статті 4 Митного кодексу України встановлено митне оформлення - виконання митних формальностей, необхідних для випуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення; митний контроль - сукупність заходів, що здійснюються з метою забезпечення додержання норм цього Кодексу, законів та інших нормативно-правових актів з питань державної митної справи, міжнародних договорів України, укладених у встановленому законом порядку.
Митні формальності - сукупність дій, що підлягають виконанню відповідними особами і митними органами, а також автоматизованою системою митного оформлення з метою дотримання вимог законодавства України з питань митної справи (пункт 29 частини першої статті 4 Митного кодексу України).
Відповідно до частини п`ятої статті 255 Митного кодексу України митне оформлення вважається завершеним після виконання всіх митних формальностей, визначених цим Кодексом відповідно до заявленого митного режиму, що засвідчується органом доходів і зборів шляхом проставлення відповідних митних забезпечень (у тому числі за допомогою інформаційних технологій), інших відміток на митній декларації або документі, який відповідно до законодавства її замінює, а також на товаросупровідних та товарно-транспортних документах у разі їх подання на паперовому носії.
Згідно з частиною першою статті 266 Митного кодексу України декларант зобов`язаний: 1) здійснити декларування товарів, транспортних засобів комерційного призначення відповідно до порядку, встановленого цим Кодексом; 2) на вимогу органу доходів і зборів пред`явити товари, транспортні засоби комерційного призначення для митного контролю і митного оформлення; 3) надати органу доходів і зборів передбачені законодавством документи і відомості, необхідні для виконання митних формальностей; 4) у випадках, визначених цим Кодексом та Податковим кодексом України, сплатити митні платежі або забезпечити їх сплату відповідно до розділу X цього Кодексу; 5) у випадках, визначених цим Кодексом та іншими законами України, сплатити інші платежі, контроль за справлянням яких покладено на органи доходів і зборів.
Також, згідно з положеннями статті 257 Митного кодексу України декларування здійснюється шляхом заявлення за встановленою формою (письмовою, усною, шляхом вчинення дій) точних відомостей про товари, мету їх переміщення через митний кордон України, а також відомостей, необхідних для здійснення їх митного контролю та митного оформлення. При застосуванні письмової форми декларування можуть використовуватися як електронні документи, так і документи на паперовому носії або їх електронні (скановані) копії, на які накладено електронний підпис декларанта або уповноваженої ним особи.
Митне оформлення товарів, транспортних засобів комерційного призначення здійснюється митними органами на підставі митної декларації, до якої декларантом залежно від митних формальностей, установлених цим Кодексом для митних режимів, та заявленої мети переміщення вносяться такі відомості, у тому числі у вигляді кодів, серед яких код товару згідно з УКТ ЗЕД.
Відповідно до статті 67 Митного кодексу України, Українська класифікація товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТ ЗЕД) складається на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів та затверджується законом про Митний тариф України. В УКТ ЗЕД товари систематизовано за розділами, групами, товарними позиціями, товарними підпозиціями, найменування і цифрові коди яких уніфіковано з Гармонізованою системою опису та кодування товарів. Для докладнішої товарної класифікації використовується сьомий, восьмий, дев`ятий та десятий знаки цифрового коду. Структура десятизнакового цифрового кодового позначення товарів в УКТ ЗЕД включає код групи (перші два знаки), товарної позиції (перші чотири знаки), товарної підпозиції (перші шість знаків), товарної категорії (перші вісім знаків), товарної підкатегорії (десять знаків).
Нормами статті 68 Митного кодексу України передбачено, що ведення УКТ ЗЕД здійснює центральний орган виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику, в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.
Ведення УКТ ЗЕД передбачає: 1) відстеження та облік змін і доповнень до Гармонізованої системи опису та кодування товарів, пояснень та інших рішень щодо її тлумачення, що приймаються Всесвітньою митною організацією; 2) підготовку пропозицій щодо внесення змін до УКТ ЗЕД; 3) деталізацію УКТ ЗЕД на національному рівні та введення додаткових одиниць виміру; 4) забезпечення однакового застосування всіма митними органами правил класифікації товарів; 5) прийняття рішень щодо класифікації та кодування товарів в УКТ ЗЕД у складних випадках; 6) розроблення пояснень і рекомендацій до УКТ ЗЕД та забезпечення їх опублікування; 7) своєчасне ознайомлення суб`єктів зовнішньоекономічної діяльності з рішеннями та інформацією (крім тих, що є конфіденційними) щодо питань класифікації товарів та про застосування УКТ ЗЕД; 8) здійснення інших функцій, необхідних для ведення УКТ ЗЕД.
Згідно з положеннями статті 69 Митного кодексу України товари при їх декларуванні підлягають класифікації, тобто у відношенні товарів визначаються коди відповідно до класифікаційних групувань, зазначених в УКТ ЗЕД. Митні органи здійснюють контроль правильності класифікації товарів, поданих до митного оформлення, згідно з УКТ ЗЕД. На вимогу посадової особи митного органу декларант або уповноважена ним особа зобов`язані надати усі наявні відомості, необхідні для підтвердження заявлених ними кодів товарів, поданих до митного оформлення, а також зразки таких товарів та/або техніко-технологічну документацію на них.
У разі виявлення під час митного оформлення товарів або після нього порушення правил класифікації товарів митний орган має право самостійно класифікувати такі товари.
Для цілей класифікації товарів під складним випадком класифікації товару розуміється випадок, коли у процесі контролю правильності заявленого декларантом або уповноваженою ним особою коду товару виникають суперечності щодо тлумачення положень УКТ ЗЕД, вирішення яких потребує додаткової інформації, спеціальних знань, проведення досліджень тощо.
Для цілей класифікації товарів під товарами з ідентичними характеристиками розуміються товари, які мають однакові характерні для них ознаки (фізичні характеристики, хімічний склад, призначення та порядок застосування тощо) і відмінності між цими товарами не впливають на характеристики, визначальні для класифікації таких товарів за одним класифікаційним кодом згідно з УКТ ЗЕД. Рішення митних органів щодо класифікації товарів для митних цілей є обов`язковими. Такі рішення оприлюднюються у встановленому законодавством порядку. У разі незгоди з рішенням митного органу щодо класифікації товару декларант або уповноважена ним особа має право оскаржити це рішення відповідно до глави 4 цього Кодексу. Наявність рішення митних органів щодо класифікації товарів не є підставою для відмови у прийнятті рішення щодо зобов`язуючої інформації з питань класифікації товарів.
Висновки інших органів, установ та організацій щодо визначення кодів товарів згідно з УКТ ЗЕД при митному оформленні мають інформаційний або довідковий характер.
Відповідно до статті 1 Закону України "Про Митний тариф України" від 19.10.2022 року № 2697-IX (який набрав чинності з 1 січня 2023 року) митний тариф України є невід`ємною частиною цього Закону та містить перелік ставок загальнодержавного податку - ввізного мита на товари, що ввозяться на митну територію України і систематизовані згідно з Українською класифікацією товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТ ЗЕД), складеною на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів.
Відповідно до положень Основних правил інтерпретації УКТ ЗЕД Митного тарифу України, встановленого Законом України "Про Митний тариф України", класифікація товарів в УКТ ЗЕД здійснюється за такими правилами:
1. Назви розділів, груп і підгруп наводяться лише для зручності користування УКТ ЗЕД; для юридичних цілей класифікація товарів в УКТ ЗЕД здійснюється виходячи з назв товарних позицій і відповідних приміток до розділів чи груп і, якщо цими назвами не передбачено іншого, відповідно до таких правил:
2. (a) будь-яке посилання в назві товарної позиції на будь-який виріб стосується також некомплектного чи незавершеного виробу за умови, що він має основну властивість комплектного чи завершеного виробу. Це правило стосується також комплектного чи завершеного виробу (або такого, що класифікується як комплектний чи завершений згідно з цим правилом), незібраного чи розібраного;
(b) будь-яке посилання в назві товарної позиції на будь-який матеріал чи речовину стосується також сумішей або сполук цього матеріалу чи речовини з іншими матеріалами чи речовинами. Будь-яке посилання на товар з певного матеріалу чи речовини розглядається як посилання на товар, що повністю або частково складається з цього матеріалу чи речовини. Класифікація товару, що складається більше ніж з одного матеріалу чи речовини, здійснюється відповідно до вимог правила 3.
3. У разі якщо згідно з правилом 2 (b) або з будь-яких інших причин товар на перший погляд (prіma facіe) можна віднести до двох чи більше товарних позицій, його класифікація здійснюється таким чином:
(a) перевага надається тій товарній позиції, в якій товар описується конкретніше порівняно з товарними позиціями, де подається більш загальний його опис. Проте в разі коли кожна з двох або більше товарних позицій стосується лише частини матеріалів чи речовин, що входять до складу суміші чи багатокомпонентного товару, або лише частини товарів, що надходять у продаж у наборі для роздрібної торгівлі, такі товарні позиції вважаються рівнозначними щодо цього товару, навіть якщо в одній з них подається повніший або точніший опис цього товару;
(b) суміші, багатокомпонентні товари, які складаються з різних матеріалів або вироблені з різних компонентів, товари, що надходять у продаж у наборах для роздрібної торгівлі, класифікація яких не може здійснюватися згідно з правилом 3 (a), повинні класифікуватися за тим матеріалом чи компонентом, який визначає основні властивості цих товарів, за умови що цей критерій можна застосувати;
(c) товар, класифікацію якого не можна здійснити відповідно до правила 3 (a) або 3 (b), повинен класифікуватися в товарній позиції з найбільшим порядковим номером серед номерів товарних позицій, що розглядаються.
4. Товар, який не може бути класифікований згідно з вищезазначеними правилами, класифікується в товарній позиції, яка відповідає товарам, що найбільше подібні до тих, що розглядаються.
5. На додаток до наведеного до зазначених нижче товарів застосовуються такі правила:
(a) футляри для фотоапаратів, музичних інструментів, зброї, креслярського приладдя, прикрас та подібні вироби, які мають спеціальну форму і призначені для зберігання відповідних виробів або набору виробів, придатні для тривалого використання разом з виробами, для яких вони призначені, класифікуються разом з упакованими в них виробами. Це правило не поширюється на тару (упаковку), що становить разом з виробом одне ціле і надає останньому істотно іншої властивості;
(b) відповідно до правила 5 (a) тару (упаковку) разом з товарами, які в ній містяться, слід класифікувати разом із цими товарами, якщо вона належить до такого типу тари (упаковки), яка зазвичай використовується для упакування цих товарів. Це положення є необов`язковим, якщо ця тара (упаковка) придатна для повторного використання.
6. Для юридичних цілей класифікація товарів у товарних підпозиціях, товарних категоріях і товарних підкатегоріях здійснюється відповідно до назви останніх, а також приміток, які їх стосуються, з урахуванням певних застережень (mutatіs mutandіs), положень вищезазначених правил за умови, що порівнювати можна лише назви одного рівня деталізації.
Для цілей цього правила також можуть застосовуватися відповідні примітки до розділів і груп, якщо в контексті не зазначено інше.
Таким чином, за загальним правилом для юридичних цілей класифікація товарів в УКТ ЗЕД здійснюється виходячи з назв товарних позицій і відповідних приміток до розділів чи груп.
Саме на етапі визначення для товару коду УКТ ЗЕД враховується максимально повно опис, характеристики та властивості товару, які є істотними для певного коду УКТ ЗЕД та ідентифікують його на подальших етапах митних процедур.
Повертаючись до обставин справи, суд зазначає.
9505 - вироби для свят, карнавалів або інші вироби для розваг, включаючи вироби для фокусів та жартів:
9505 10 - вироби для новорічних, різдвяних свят:
9505 10 90 00 з інших матеріалів.
До підпозиції 9505 10 включаються:
(а) вироби, які загалом вважаються такими, що традиційно використовуються на різдвяні свята та виготовляються виключно і розробляються як вироби для різдвяних свят. Це: (1) вироби, пов`язані з Різдвом (тобто вироби для традиційного різдвяного ліжечка), такі як різдвяні фігурки, фігурки тварин, Віфлеємські зірки, фігури трьох царів, різдвяні сцени; (2) вироби, що використовуються на різдвяних святах і мають давні національні традиції, такі як: штучні ялинки, різдвяні панчохи, імітація торту "Різдвяне поліно", різдвяні крекери, Дід Мороз з санчатами або без них, різдвяні ангели.
До цієї підпозиції не включаються вироби зимового сезону, які підходять для більш загального використання як прикраси протягом цього сезону, оскільки їх об`єктивні характеристики свідчать про те, що вони використовуються не виключно для різдвяних свят, а переважно як зимові прикраси, такі як бурульки, снігові кристали, зірки, північні олені, дрозди, сніговики та інші зображення зимового сезону, незалежно від того, вказують кольори чи вбрання тощо на зв`язок з Різдвом.
(б) декоративні вироби для ялинок. Це вироби, призначені для підвішування на ялинку (тобто легкі вироби, як правило, з неміцного матеріалу, призначені для прикраси Різдвяної ялинки). Вироби повинні мати відношення до Різдва.
До коду 9505 віднесені вироби для свят, карнавалів або інші вироби для розваг, включаючи вироби для фокусів та жартів, а до коду 9505 10 90 00 - вироби для новорічних, різдвяних свят з інших матеріалів, та ставка мита становить 0 %.
Відповідно до Пояснень до Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності, затверджених наказом ДФС України від 09.06.2015 року № 401, згідно пояснень до товарної позиції 9505 до цієї товарної позиції включаються:
(А) Вироби для свят, карнавалів та інших розваг, які через їхнє призначення, як правило, зроблені з недовговічного матеріалу. До них входять: (1) Святкові прикраси, які використовуються для прикрашання приміщень, столу і т.д. (такі як гірлянди, ліхтарики і т.д.); декоративні вироби для різдвяних та новорічних ялинок (мішура, кольорові кульки, фігурки тварин та інші фігурки, і т.д.); прикраси для кондитерських виробів, які традиційно пов`язані з проведенням певних свят (наприклад, зображення звірів, прапорці); (2) Товари, що традиційно використовуються на різдвяні та новорічні свята, наприклад, штучні різдвяні та новорічні ялинки, декорації (сценічні), фігурки людей та тварин для зображення Різдва Христового, зображення ангелів, різдвяні хлопавки, різдвяні панчохи, штучні святкові поліна, Діди Морози; (3) Маскарадні приладдя, наприклад, маски, приставні вуха та носи, перуки, накладні бороди та вуса (якщо не є імітацією товарна позиція 6704), та паперові капелюхи. Проте до цієї товарної позиції не включається маскарадний одяг з текстильних матеріалів, який включається до групи 61 або 62; (4) Сніжки з паперу або вати, паперові вузькі довгі стрічки (серпантин), картонні рупори, свистунці, конфетті, карнавальні парасольки і т.д.
До цієї товарної позиції не включаються статуетки, статуї та аналогічні предмети, що використовуються для оздоблення місць відправлення культу.
До цієї товарної позиції також не включаються вироби, які мають святкові малюнки (візерунки), святкову символіку (емблеми) або святково прикрашені та використовуються за призначенням, наприклад, посуд та прибори столові або кухонні, туалетно-гігієнічні вироби, килими та інші текстильні покриття для підлоги, вбрання, постільна білизна, столова білизна, туалетна білизна, кухонна білизна.
(B) Предмети для показу фокусів і жартів, наприклад, колоди карт, столи, ширми і контейнери, спеціально обладнані для показу фокусів; предмети для жартів, такі як чхальний порошок, цукерки із сюрпризом, бутоньєрки, які випускають цівку води, і «японські квіти».
До цієї товарної позиції також не включаються: (а) натуральні різдвяні та новорічні ялинки (група 06); (b) свічки (товарна позиція 3406); (c) упакування з пластмас або з паперу, що використовуються під час свят (класифікуються відповідно до матеріалу, з якого виготовлене, наприклад, група 39 або 48); (d) підставки для різдвяних або новорічних ялинок (класифікуються відповідно до матеріалу, з якого виготовлені); (e) прапори з текстильних матеріалів або тканини для прапорів товарної позиції 6307; (f) електричні гірлянди всіх типів (товарна позиція 9405).
Додаткові пояснення до товарної позиції 9505:
В додаток до пояснень до товарної позиції 9505 (А), товари, що класифікуються як вироби для свят, повинні мати декоративне призначення (дизайн та орнамент) та бути призначеними, виготовленими чи вважатися виключно виробами для свят. Ці товари використовуються в певний день або період року.
Ці товари в залежності від їх конструкції та дизайну (штампів, прикрас, символів або надписів) призначені для використання на певне свято.
Свято - це певний день або період протягом року, признаний спільнотою, з характерними символами та пов`язаними з ним традиціями. Деякі з таких свят започатковані в давнину з ритуальним дотриманням певних релігійних подій; інші відповідають урочистості та являються важливими у національному житті. Прикладами таких подій є Різдво, Великдень, Хелоуін, День святого Валентина, дні народження та весілля.
Наступні товари також вважаються виробами для свят: - статуетки, прикрашені святковим одягом, що символізує теми, які відносяться до певної пори року чи по`вязані з сезонними подіями; - штучні гарбузи для Хеловіна (що посміхаються або не посміхаються); - вироби, що традиційно використовуються на свята Великодня (наприклад, штучні великодні яйця (що не використовуються для цілей пакування), жовті Великодні курчата та Великодні кролики); - друковані паперові прикраси, які асоціюються з певним святом, для встановлення навколо тортів; - керамічні вироби, що мають святкове оформлення та декоративні функції.
Вироби з утилітарними функціями не включаються, навіть якщо вони мають дизайн та оформлення, що відповідають певному святу.
До цієї товарної позиції не включаються: а) іграшки, включаючи пугала тварин та ігри; в) магніти з прикрасами (так звані «магніти на холодильник»); с) рамки для фотографій; d) штучні Великодні яйця, що використовуються для цілей пакування; e) статуї ангелів; f) мініатюрні декоративні прикраси (наприклад, у вигляді сумки або дзвоника), що використовуються в якості упаковки для шоколаду або цукерок; g) контейнери та коробки (наприклад, у формі різдвяної ялинки або Діда Мороза); h) підсвічники з святковими прикрасами; j) керамічні вироби, що мають святкове оформлення та утилітарні функції; k) скатертини, ошатні скатертини та серветки, що мають святкове оформлення; l) одяг та костюми
-група 43: натуральне та штучне хутро; вироби з нього;
До цієї товарної позиції включається такий матеріал у куску, а також вироби (включаючи одяг і речі до одягу), виготовлені з нього, що відповідають визначенню аналогічних виробів з натурального хутра, зазначених у поясненні до товарної позиції 4303.
До цієї товарної позиції включаються також штучні хвости, зроблені шляхом складання пучків натурального хутрового волосу чи волосу на шкіряній основі або шнурі (корді). Проте штучні хвости, що складаються з декількох натуральних хвостів або з хутрових обрізків, які нашиті на стрижень, не включаються (товарна позиція 4303).
Доводи митниці щодо необхідності перекваліфікувати товарні позиції з групи 95 у групу 43 є необґрунтованими, адже не містить характеристик, по яким можливо зробити беззаперечний висновок, що ввезений ТОВ «ОМЕГА» товар відноситься саме до такої товарної позиції, при цьому відповідачем в ході перевірки не проводилися експертні дослідження та не залучалися профільні фахівці для вирішення питання по правильному визначенню товарної позиції.
Згідно з правилом 1 Основних правил інтерпретації УКТ ЗЕД, класифікація проводиться спочатку за найменуваннями товарних позицій. Отже, якщо товар (виріб) можна ідентифікувати як "святковий", група 95 має пріоритет над групою 43.
При цьому, в матеріалах справи наявні фотозображення спірних товарів, які на переконання суду, поза межами розумного сумніву підтверджують, що вказані товари є виробами, призначеними для використання на новорічні та різдвяні свята.
Суд зауважує, що можливість використання вказаного товару протягом року, жодним чином не спростовує факту, що вказаний товар виготовлений виключно для новорічних свят, як святкові прикраси, які використовуються для прикрашання приміщень тощо, про що свідчать первинні документи контрагента-постачальника ТОВ «ОМЕГА».
В свою чергу, відповідач в цій справі на виконання вимог ч. 2 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України мав обов`язок навести змістовні та обґрунтовані пояснення щодо існування підстав для зміни коду УКТ ЗЕД.
Однак, належних доказів того, що імпортований позивачем товар не відноситься до групи товарів: «вироби для свят, карнавалів або інші вироби для розваг, включаючи вироби для фокусів та жартів: з інших матеріалів», відповідачем до суду не надано.
Верховний Суд у постанові від 20.03.2018 року у справі №814/978/17 зазначив, що класифікацію товарів за УКТ ЗЕД здійснює особа, яка подає декларацію. Орган доходів і зборів здійснює контроль за такою класифікацією, може самостійно визначити код задекларованого товару лише у тому разі, коли виявить порушення правил класифікації з боку декларанта. Повноваження митного органу щодо самостійного визначення коду товару не є дискреційними та обумовлені виключно наявністю порушення правил класифікації з боку декларанта.
Згідно рішення Європейського суду з прав людини по справі "Серявін та інші проти України"(п.58) суд вказує, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішенні судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення.
Пунктом 41 Висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів зазначено, що обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.
Усі інші аргументи сторін вивчені судом, однак є такими, що не потребують детального аналізу у судовому рішенні, оскільки вищенаведених висновків суду не спростовують.
Відповідно до частини першої статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.
Позивачем при зверненні до суду понесені судові витрати, пов`язані зі сплатою судового збору за подання позову в загальному розмірі 5 324,80 грн., що документально підтверджується платіжною інструкцією №5682 від 10.02.2026 року.
Отже, сплачений позивачем судовий збір за подачу позову до суду в сумі 5 324,80 грн. підлягає стягненню за рахунок бюджетних асигнувань Південно-Східної митниці на користь позивача.
Керуючись статтями 2, 72-77, 139, 243-246, 255, 262, 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -
Визнати протиправною та скасувати картку відмови Південно-Східної митниці в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA110130/2025/000551 від 11.11.2025 року.
Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Омега» за рахунок бюджетних асигнувань Південно-Східної митниці суму сплаченого судового збору в розмірі 5 324,80 грн.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в порядку та строки, передбачені статтями 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя С.І. Озерянська