Справа № 460/1269/26
Суддя: О.В. Поліщук
Дата ухвалення: 2026-04-14 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІВНЕНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

14 квітня 2026 року м. Рівне№460/1269/26

Суддя Рівненського окружного адміністративного суду Поліщук О.В. розглядаючи у письмовому провадженні процесуальні питання, пов`язані з розглядом справи за позовом ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Рівненській області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень,

В С Т А Н О В И В:

До Рівненського окружного адміністративного суду надійшли матеріали позовної заяви ОСОБА_1 (далі - позивач) до Головного управління ДПС у Рівненській області (далі - відповідач) про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень від 26.05.2023 № 0-1701-UA0057923, № 0-1701-UA0057923, № 0-1701-UA0057923, № 0-1701-UA0057923, № 0-1701-UA0057923, № 0-1701-UA0057923, № 0-1701-UA0057923, № 0-1701-UA0057923.

Разом з позовною заявою позивач подав клопотання про поновлення строку звернення до суду, яке обґрунтоване тим, що копії оскаржуваних податкових повідомлень-рішень було отримано 23.01.2026, що підтверджується відповіддю ГУ ДПС в Рівненській області на заяву позивача про надання копій рішень. Зазначає, що (дослівно) "про наявність податкових повідомлень-рішень за 2022 рік йому стало відомо після звернення до податкового органу, щодо зняття з податкового боргу не узгодженні податкові зобов`язання, однак, відповідач відмовив у знятті податкового зобов`язання за 2022 рік посилаючись на те, що позивач їх не оскаржував, в той час доказів направлення таких повідомлень на адресу також не було надано, відповідно позивач звернувся з заявою про отримання податкових повідомлень-рішень за 2022 рік". Також представник позивача просить суд прийняти до уваги поважний вік позивача (наразі 84 роки), відмова в доступі до правосуддя може призвести до стягнення з нього податку, який йому незаконно нарахований та позбавлення його єдиного доходу у виді пенсійного забезпечення, з огляду на що, позивач просить поновити строк звернення до суду та прийняти позов до розгляду.

Ухвалою суду від 02.02.2026 позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження в адміністративній справі та призначено справу до судового розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін за наявними у справі матеріалами. Цією ж ухвалою витребувано у Головного управління ДПС у Рівненській області докази на підтвердження обставин щодо направлення/вручення ОСОБА_1 в установленому законом порядку спірних податкових повідомлень-рішень. Відкриваючи провадження у справі, суд дійшов висновку про необхідність дослідження причин пропуску строку звернення до адміністративного суду та вирішення питання щодо його поновлення під час розгляду адміністративної справи.

17.02.2026 на виконання ухвали суду відповідачем подано витребувані судом докази, зокрема докази надіслання позивачу податкових повідомлень-рішень за податковий звітний період 2022 рік рекомендованим листом з повідомленням про вручення засобами поштового зв`язку на податкову адресу ОСОБА_1 : АДРЕСА_1 , які було вручено 05.08.2023.

Також, 17.02.2026 від представника відповідача надійшло клопотання про залишення позовної заяви без розгляду, в обґрунтування якого зазначено, що надсилання позивачу вказаних вище податкових повідомлень рішень форми «Ф» від 23.05.2023 підтверджується рекомендованим повідомленням про направлення та відміткою поштової служби про вручення поштового відправлення - 05.08.2023. Більше того, позивачу було відомо про наявність та винесення податкових повідомлень-рішень від 26.05.2023 в зв`язку з тим, що контролюючим органом було подано позовну заяву до Рівненського окружного адміністративного суду про стягнення заборгованості з позивача. Рішенням Рівненського окружного адміністративного суду від 20.06.2024 у справі № 460/4713/24 позов задоволено та стягнуто з ОСОБА_1 до бюджету податковий борг з податку на нерухоме майно в сумі 145 177,17 грн. В рішенні суду, зокрема, зазначено, що судом встановлено, що згідно з обліковими картками податкового органу у відповідача наявна податкова заборгованість з податку на нерухоме майно на загальну суму 145 177,17 грн, що виникла на підставі податкових повідомлень-рішень № № 0 1701-UA0057923, 0-1701-UA00579230, 0-1701-UA0057923, 0-1701-UA0057923, 0-1701-UA0057923, 0-1701 UA0057923, 0-1701-UA0057923, 0 1701-UA0057923 від 26.05.2023 та нарахованої пені за несвоєчасну сплату узгоджених зобов`язань за попередніми податковими повідомленнями рішеннями. Крім того, 19.05.2025 Позивач подав апеляційну скаргу на зазначене рішення суду, в якому аргументував, що про існування вказаних вище податкових повідомлень-рішень стало відомо тільки після отримання від податкового органу листа від 24.04.2025 з копіями відповідних ППР. Тобто, навіть враховуючи факт отримання податкових повідомлень рішень 05.08.2023, контролюючим органом було надано повторно такі ППР листом ГУ ДПС у Рівненській області від 24.04.2025 № 93/М/17-00-24-03-06, який було отримано та надано ОСОБА_1 у справі № 460/4713/24. Таким чином, твердження позивача про те, що він дізнався про винесені податкові повідомлення-рішення 23.01.2026 не відповідають дійсності, такі доводи є необґрунтованими та суперечать фактичним обставинам справи, а тому просить суд залишити позовну заяву без розгляду.

Надаючи правову оцінку та вирішуючи клопотання позивача про поновлення строку звернення до суду, суд враховує наступне.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів (ч. 2 ст. 122 КАС України).

При цьому, строк звернення до адміністративного суду - це проміжок часу після виникнення спору в публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів.

Установлення процесуальних строків законом і судом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених КАС України певних процесуальних дій.

Інститут строків в адміністративному процесуальному праві сприяє досягненню юридичної визначеності в публічно-правових відносинах, а також стимулює їхніх учасників добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їхнього завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Аналізуючи зміст статті 122 КАС України, очевидним є те, що законодавець виходить не тільки з безпосередньої обізнаності особи про факти порушення її прав, а й об`єктивної можливості цієї особи знати про ці факти.

Отже, початок перебігу строків звернення до суду починається з часу, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Законодавець не передбачив обов`язку суду автоматично поновлювати пропущений строк за наявності відповідного клопотання заявника, позаяк в кожному окремому випадку суд має чітко визначити, з якої саме поважної причини такий строк було пропущено та чи підлягає він поновленню.

Водночас норми КАС Українине містять вичерпного переліку підстав, які вважаються поважними для вирішення питання про поновлення пропущеного строку звернення до суду.

Такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи.

Іншими словами, для поновлення строку звернення суд має встановити наявність об`єктивно непереборних обставин, що перешкоджали вчасному зверненню з адміністративним позовом, у зв`язку з чим позивач має довести суду їхню наявність і непереборність з доданням відповідних доказів, оскільки в іншому випадку нівелюється значення чіткого окреслення законодавчо закріплених процесуальних строків.

Згідно з ч. 6 ст. 161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

З урахуванням положень статей 122, 123, 161 КАС України обов`язок доказування поважності причин пропуску строку звернення до суду покладений на позивача.

Так, відповідно до п. 58.3 ст. 58 ПК України податкове повідомлення-рішення надсилається (вручається) платнику податків у порядку, визначеному статтею 42 цього Кодексу.

Документи вважаються належним чином врученими, якщо вони надіслані у порядку, визначеному пунктом 42.4 цієї статті, надіслані за адресою (місцезнаходженням, податковою адресою) платника податків рекомендованим листом з повідомленням про вручення або особисто вручені платнику податків (його представнику) (п.42.2 ст. 42 ПК України).

Згідно п. 42.5 ст. 42 ПК України, у разі якщо пошта не може вручити платнику податків документ у зв`язку з відсутністю за місцезнаходженням посадових осіб платника податків, їхньою відмовою прийняти документ, незнаходження фактичного місця розташування (місцезнаходження) платника податків або з інших причин, документ вважається врученим платнику податків у день, зазначений поштовою службою в повідомленні про вручення із зазначенням причини невручення.

Судом встановлено, що податкові повідомлення-рішення від 26.05.2023 № 0-1701-UA0057923, № 0-1701-UA0057923, № 0-1701-UA0057923, № 0-1701-UA0057923, № 0-1701-UA0057923, № 0-1701-UA0057923, № 0-1701-UA0057923, № 0-1701-UA0057923 надіслані контролюючим органом платнику податків за податковою адресою: АДРЕСА_2 та вручено 05.08.2023 ОСОБА_1 особисто, про що свідчить його підпис у рекомендованому повідомленні про вручення поштового відправлення.

Згідно з позицією Верховного Суду, наведеною в постановах від 27.01.2022 по справі № 160/11673/20, від 06.04.2026 по справі № 480/6307/25 процесуальний строк звернення до суду з позовом про скасування податкового повідомлення-рішення (рішення про застосування штрафних санкцій) у випадку, якщо платником податків не використовувалася процедура досудового вирішення спору (адміністративного оскарження) визначається ч. 2 ст. 122 КАС України - становить шість місяців і обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Отже, на момент звернення позивачем до суду із позовною заявою 26.01.2026 сплив шестимісячний строк звернення до суду, встановлений частиною другою статті 122 КАС України, з моменту вручення податкового повідомлення-рішення (05.08.2023).

Суд також враховує, що рішенням Рівненського окружного адміністративного суду від 20.06.2024 у справі № 460/4713/24 задоволено позов Головного управління ДПС у Рівненській області та стягнуто з ОСОБА_1 (РНООКПП НОМЕР_1 ) до бюджету податковий борг з податку на нерухоме майно в сумі 145 177,17 грн та 19.05.2025 через підсистему «Електронний суд» представником позивача на зазначене рішення суду подано апеляційну скаргу.

Отже за встановлених судом обставин, позивачем не наведено обґрунтування та не надано суду доказів того, що саме вплинуло на неможливість подання адміністративного позову про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішення від 26.05.2023 № 0-1701-UA0057923, № 0-1701-UA0057923, № 0-1701-UA0057923, № 0-1701-UA0057923, № 0-1701-UA0057923, № 0-1701-UA0057923, № 0-1701-UA0057923, № 0-1701-UA0057923 з дотриманням встановлених процесуальним законом строків звернення до суду, а відтак у суду відсутні підстави вважати поважними причини пропуску позивачем строку звернення до суду.

Частиною 1 статті 123 КАС України встановлено, що у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому, протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Відповідно до ч. 3 ст. 123 КАС України, якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Згідно ч. 4 ст. 123 КАС України, якщо після відкриття провадження у справі суд дійде висновку, що викладений в ухвалі про відкриття провадження у справі висновок суду про визнання поважними причин пропуску строку звернення до адміністративного суду був передчасним, і суд не знайде інших підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Системний аналіз положень статті 123 КАС України дає підстави для висновку, що звернення до адміністративного суду з позовом після закінчення строків, установлених законом, не має безумовним наслідком повернення позовної заяви або залишення позову без розгляду.

Так, статтею 123 КАС України передбачено, що передумовою настання відповідних наслідків для позивача є надання можливості останньому скористатись можливістю подати заяву про поновлення пропущеного строку в разі її неподання, або ж вказати інші причини поважності пропущеного строку, аніж ті, які були зазначені в первинній заяві про поновлення строку та визнані судом неповажними.

Верховний Суд у справі № 640/5645/19 (постанова від 23.09.2020) щодо застосування положень частин третьої та четвертої статті 123 КАС України дійшов висновку, що правила процесуального закону щодо надання можливості позивачу подати заяву про поновлення пропущеного строку або вказати інші причини поважності пропущеного строку, слід застосовувати як на стадії відкриття провадження у справі, так і на стадії розгляду справи після відкриття провадження у справі.

Враховуючи наведене, суд, застосовуючи частини третю та четверту статті 123 КАС України надає можливість позивачу скористатися правом повторно повідомити про причини поважності пропуску строку звернення до суду шляхом надання суду: заяви про поновлення пропущеного строку звернення до суду із зазначенням інших підстав для його поновлення за весь період його пропуску, а також доказів поважності причин такого пропуску.

Відповідно до ч. 13 ст. 171 КАС України суддя, встановивши після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 160, 161 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

За таких обставин, позовну заяву після відкриття провадження у справі належить залишити без руху відповідно до вимог частини 13 статті 171 КАС України.

Керуючись статтями 121, 122, 171, 241, 248, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

У Х В А Л И В :

У задоволенні клопотання представника позивача - адвоката Ярославської О.М. про поновлення строку звернення до суду відмовити. Причини пропуску строку звернення до суду визнати неповажними.

Позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Рівненській області про визнання протиправними та скасування податкових повідомленнь-рішення залишити без руху.

Встановити позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви протягом п`яти днів з дня вручення даної ухвали.

Роз`яснити позивачу, що відповідно до частини 15 статті 171 КАС України якщо позивач не усуне недоліків позовної заяви у строк, встановлений судом, позовну заяву буде залишено без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та окремо не оскаржується.

Суддя Ольга ПОЛІЩУК