Справа № 160/15223/25
Суддя: Єзеров А.А.
Дата ухвалення: 2026-04-15 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

про залишення касаційної скарги без руху

15 квітня 2026 року

м. Київ

справа №160/15223/25

адміністративне провадження №К/990/15021/26

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:

судді-доповідача Єзерова А.А., суддів: Кравчука В.М., Стародуба О.П.,

перевіривши касаційну скаргу Товариства з додатковою відповідальністю "Трест "Дніпроводбуд" на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 26.08.2025 та постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 11.02.2026 у справі №160/15223/25 за позовом Товариства з додатковою відповідальністю "Трест "Дніпроводбуд" до відповідача Регіонального відділення Фонду державного майна України по Дніпропетровській, Запорізькій та Кіровоградській областях про визнання протиправним та скасування наказу, визнання протиправним дій, висновків перевірки та бездіяльності,

УСТАНОВИВ:

У травні 2025 Товариство з додатковою відповідальністю "Трест "Дніпроводбуд" звернулося до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовом до Регіонального відділення Фонду державного майна України по Дніпропетровській, Запорізькій та Кіровоградській областях, в якому просило:

визнати протиправним та скасувати наказ Регіонального відділення Фонду державного майна України по Дніпропетровській, Запорізькій та Кіровоградській областях від 06.12.2024 №185/05-Н «Про проведення перевірки»;

визнати протиправними дії Регіонального відділення Фонду державного майна України по Дніпропетровській, Запорізькій та Кіровоградській областях щодо проведення перевірки утримання, збереження та використання державного майна, яке в процесі приватизації не увійшло до статутного капіталу Відкритого акціонерного товариства «Дніпроводбуд» та обліковується на балансі Товариства з додатковою відповідальністю «Трест «Дніпроводбуд» на підставі наказу Регіонального відділення Фонду державного майна України по Дніпропетровській, Запорізькій та Кіровоградській областях від 06.12.2024 № 185/05-Н;

визнати протиправними висновки перевірки Регіонального відділення Фонду державного майна України по Дніпропетровській, Запорізькій та Кіровоградській областях, викладені в акті перевірки утримання, збереження та використання державного майна, яке в процесі приватизації не увійшло до статутного капіталу Відкритого акціонерного товариства «Дніпроводбуд» від 25.12.2024;

визнати протиправною бездіяльність Регіонального відділення Фонду державного майна України по Дніпропетровській, Запорізькій та Кіровоградській областях щодо не розгляду членами комісії (робочої групи) заперечень Товариства з додатковою відповідальністю «Трест «Дніпроводбуд» від 17.01.2025 № 17-01 на акт перевірки стану утримання, збереження та підстав використання державного майна, що не увійшло до статутного капіталу Відкритого акціонерного товариства «Дніпроводбуд»;

зобов`язати Регіональне відділення Фонду державного майна України по Дніпропетровській, Запорізькій та Кіровоградській областях розглянути заперечення Товариства з додатковою відповідальністю «Трест «Дніпроводбуд» від 17.01.2025 №17-01, з урахуванням висновків суду та скасувати висновки викладені в акті перевірки утримання, збереження та використання державного майна, яке в процесі приватизації не увійшло до статутного капіталу Відкритого акціонерного товариства «Дніпроводбуд» від 25.12.2024.

Дніпропетровський окружний адміністративний суд рішенням від 26.08.2025, залишеним без змін постановою Третього апеляційного адміністративного суду від 11.02.2026, позов залишив без задоволення.

Не погоджуючись з рішенням суду першої інстанції та постановою суду апеляційної інстанції, позивач звернувся до Верховного Суду із касаційною скаргою, у якій просить їх скасувати і направити справу на новий розгляд до суду першої інстанції.

Дослідивши зміст касаційної скарги, колегія суддів дійшла такого висновку.

Відповідно до частини першої статті 329 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. У разі якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Згідно з частиною другою статті 329 КАС України учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення.

Відповідно до статті 121 КАС України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Враховуючи викладене, пропущений строк касаційного оскарження може бути поновлений судом, якщо за результатами оцінки та перевірки наведених заявником у відповідній заяві підстав пропуску такого строку, суд дійде висновку про їх поважність.

Для здійснення судом належної оцінки та перевірки доводів, наведених заявником в обґрунтування поважності підстав пропуску строку касаційного оскарження, такі доводи повинні бути підтверджені відповідними письмовими документами або іншими доказами, з яких достовірно вбачається існування обставин, зазначених у заяві про поновлення строку.

З матеріалів справи вбачається, що постанова суду апеляційної інстанції ухвалена та набрала законної сили 11.02.2026.

Своєю чергою, касаційна скарга надіслана на адресу Верховного Суду 02.04.2026.

Наведене свідчить про порушення позивачем строку подання до суду касаційної скарги.

Суд звертає увагу скаржниці, що приписами статті 44 КАС України встановлено обов`язок учасників справи добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки, зокрема виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки, а також виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом (пункти шостий, сьомий частини п`ятої цієї статті).

Наведеними положеннями КАС України чітко окреслено характер процесуальної поведінки, який зобов`язує учасників справи діяти сумлінно, тобто проявляти добросовісне ставлення до наявних у них прав і здійснювати їх реалізацію таким чином, щоб забезпечити неухильне та своєчасне (без суттєвих затримок та зайвих зволікань) виконання своїх обов`язків, встановлених законом або судом, зокрема щодо дотримання строку касаційного оскарження, а також належного оформлення касаційної скарги.

Для цього учасник справи як особа, зацікавлена у поданні касаційної скарги, повинен вчиняти усі можливі та залежні від нього дії, використовувати у повному обсязі наявні засоби та можливості, передбачені законодавством.

Скаржник у касаційній скарзі порушує питання поновлення строку на касаційне оскарження з підстав несвоєчасного отримання повного тексту постанови суду апеляційної інстанції (08.03.2026), в підтвердження чого надає картку руху документу, з якої вбачається, що постанову суду апеляційної інстанції доставлено до електронного кабінету позивача 08.03.2026 о 15:00. Також з Єдиного державного реєстру судових рішень вбачається, що забезпечено доступ до повного тексту постанови суду апеляційної інстанції 11.03.2026.

Таким чином, колегія суддів дійшла висновку про наявність підстав для поновлення позивачу строку на касаційне оскарження судових рішень попередніх інстанцій.

Відповідно до частини четвертої статті 330 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) до касаційної скарги додається документ про сплату судового збору.

Всупереч вимог цієї норми скаржником не додано до касаційної скарги документ про сплату судового збору у розмірі, визначеному Законом України «Про судовий збір».

Скаржник у касаційній скарзі покликається на звільнення його від сплати судового збору на підставі того, що він є інвалідом першої групи, однак в підтвердження цього не надає докази.

Згідно з частиною другою статті 132 КАС України передбачено, що розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Пунктом 3 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до адміністративного суду касаційної скарги на рішення суду сума судового збору становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, але не більше 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

За змістом частини другої статті 4 Закону України Про судовий збір (в редакції чинній на момент подання позовної заяви) ставка судового збору за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано юридичною особою складає 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно зі статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2025 рік" станом на 01.01.2025 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб становить 3028,00 грн.

За правилами частини третьої статті 4 Закону України «Про судовий збір» при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Ураховуючи, що предметом спору у цій справі є три вимоги немайнового характеру та дві похідних вимог від первісних вимог, ставка судового збору, що підлягає сплаті за звернення з цією касаційною скаргою, становить 14534,40 грн (3028*3*200%)*0,8

За таких обставин касаційну скаргу треба залишити без руху та встановити скаржникові строк для усунення його недоліку у спосіб надсилання на адресу суду документа про сплату судового збору у розмірі 14534 гривень 40 копійок.

Реквізити для сплати судового збору:

Отримувач коштів: ГУК у м. Києві/Печерс. р-н/22030102

Код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37993783

Банк отримувача: Казначейство України (ЕАП)

Номер рахунку отримувача (стандарт IBAN): UA0026007

Код класифікації доходів бюджету: 22030102

Найменування податку, збору, платежу: Судовий збір (Верховний Суд, 055)

Призначення платежу: *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та має відповідну відмітку у паспорті); Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), ВЕРХОВНИЙ СУД (назва відповідного касаційного суду, де розглядається справа, або Велика Палата Верховного Суду), номер справи, у якій сплачується судовий збір.

Статтею 328 КАС України передбачено право на касаційне оскарження.

Частиною першою статті 328 КАС України визначено, що учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в касаційному порядку рішення суду першої інстанції після апеляційного перегляду справи, а також постанову суду апеляційної інстанції повністю або частково у випадках, визначених цим Кодексом.

Частиною четвертою статті 328 КАС України встановлено, що підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у частині першій цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права виключно в таких випадках:

1) якщо суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку;

2) якщо скаржник вмотивовано обґрунтував необхідність відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду та застосованого судом апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні;

3) якщо відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах;

4) якщо судове рішення оскаржується з підстав, передбачених частинами другою і третьою статті 353 цього Кодексу.

Скаржник посилаючись на порушення судами попередніх інстанцій норм матеріального та процесуального права, не наводить які саме норми процесуального права були ними порушені та у чому виразилось це порушення, не зазначає, які норми матеріального права були невірно застосовані судами.

Згідно з пунктом 2 частини п`ятої статті 328 КАС України не підлягають касаційному оскарженню судові рішення у справах незначної складності та інших справах, розглянутих за правилами спрощеного позовного провадження (крім справ, які відповідно до цього Кодексу розглядаються за правилами загального позовного провадження), крім випадків, якщо: а) касаційна скарга стосується питання права, яке має фундаментальне значення для формування єдиної правозастосовчої практики; б) особа, яка подає касаційну скаргу, відповідно до цього Кодексу позбавлена можливості спростувати обставини, встановлені оскарженим судовим рішенням, при розгляді іншої справи; в) справа становить значний суспільний інтерес або має виняткове значення для учасника справи, який подає касаційну скаргу; г) суд першої інстанції відніс справу до категорії справ незначної складності помилково.

У касаційній скарзі позивач не зазначає про зазначені вище випадки передбачені пунктом 2 частини п`ятої статті 328 КАС України, які мають бути обов`язково зазначені та конкретизовані для справ розглянутих за правилами спрощеного позовного провадження.

Беручи до уваги викладене, скаржник має чітко зазначити підстави для касаційного оскарження судових рішень відповідно до приписів частини четвертої, пункту 2 частини п`ятої статті 328 КАС України з їх належним обґрунтуванням.

Колегія суддів зауважує, що згідно з частиною другою статті 332 КАС України до касаційної скарги, яка не оформлена відповідно до вимог, встановлених статтею 330 цього Кодексу, застосовуються положення статті 169 цього Кодексу.

Водночас за правилом частини другої статті 169 КАС України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Приймаючи до уваги, що касаційна скарга подана відповідачем без дотримання вимог, встановлених КАС України, її треба залишити без руху на підставі частин другої та третьої статті 332 КАС України та надати скаржникові десятиденний строк з дня вручення йому ухвали про залишення касаційної скарги без руху для усунення зазначених вище недоліків, а саме:

- надати документ про сплату судового збору у розмірі 14534,40 грн, або надати документ, який підтверджує про наявність пільг встановлених законом для звільнення від сплати такого.

- зазначити підстави касаційного оскарження постанови суду апеляційної інстанції, прийнятої за результатами перегляду рішення суду першої інстанції, передбачені частинами четвертою та п`ятою статті 328 КАС України з їх належним обґрунтуванням.

Частиною 3 статті 332 КАС України передбачено, що касаційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 329 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху особа має право звернутися до суду касаційної інстанції із заявою про поновлення строків або вказати інші підстави для поновлення строку.

Керуючись статтями 169, 328, 329, 332, 338 КАС України, Верховний Суд

УХВАЛИВ:

Поновити Товариству з додатковою відповідальністю "Трест "Дніпроводбуд" строк на касаційне оскарження рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 26.08.2025 та постанови Третього апеляційного адміністративного суду від 11.02.2026 у справі №160/15223/25.

Касаційну скаргу Товариства з додатковою відповідальністю "Трест "Дніпроводбуд" на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 26.08.2025 та постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 11.02.2026 у справі №160/15223/25 залишити без руху.

Надати скаржнику строк у десять днів з дня вручення копії цієї ухвали для усунення недоліків касаційної скарги.

Роз`яснити, що у разі невиконання вимог цієї ухвали у строк, визначений судом, у відкритті касаційного провадження буде відмовлено.

Копію ухвали надіслати на адресу Товариства з додатковою відповідальністю "Трест "Дніпроводбуд".

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддями і не оскаржується.

Суддя-доповідач А.А. Єзеров

Суддя В.М. Кравчук

Суддя О.П. Стародуб