Справа № 120/3964/26
Суддя: Свентух Віталій Михайлович
Дата ухвалення: 2026-04-15 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про повернення позовної заяви

м. Вінниця

15 квітня 2026 р. Справа № 120/3964/26

Суддя Вінницького окружного адміністративного суду Свентух Віталій Михайлович, розглянувши матеріали позовної заяви за позовом Сільськогосподарського товариства з обмеженою відповідальністю "Мрія" до Головного управління ДПС у Вінницькій області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення,-

ВСТАНОВИВ:

до Вінницького окружного адміністративного суду надійшли матеріали позовної заяви Сільськогосподарського товариства з обмеженою відповідальністю "Мрія" до Головного управління ДПС у Вінницькій області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення.

Ухвалою суду від 30.03.2026 року позовну заяву залишено без руху та надано десятиденний строк, з дня отримання копії ухвали, для усунення недоліків позовної заяви, шляхом подання заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду, за наявності інших підстав для його поновлення.

На виконання вимог ухвали суду, представником позивача подано заяву про поновлення строку звернення до суду.

Обґрунтовуючи поважність причин пропуску строку звернення до суду, представник позивача зазначив, що внаслідок масованих обстрілів енергетичної інфраструктури України мали місце тривалі відключення електроенергії та зв`язку, що стало об`єктивною та непередбачуваною перешкодою для своєчасного звернення до суду.

Крім того вказано, що інтенсивні повітряні тривоги, загроза життю, психологічний тиск, порушення нормального функціонування підприємства, його простій та неможливість забезпечення належних організаційних і технічних умов роботи унеможливили своєчасне залучення адвоката.

Визначаючись щодо поважності причин пропуску строку звернення до суду, суд виходить із наступного.

Частиною 2 статті 122 КАС України зазначено, що для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

В змісті позовних вимог позивач просить визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління ДПС у Вінницькій області № від 17.07.2025 року.

Однак, з адміністративним позовом позивач звернувся до суду лише 25.03.2026, тобто з пропуском шестимісячного строку звернення до суду.

Суд вважає за необхідне зазначити, що процесуальним строком є проміжок часу, встановлений законом або судом, у який суд та особи, які беруть участь у справі, та інші учасники процесу вчиняють певні процесуальні дії, передбачені КАС України, в результаті вчинення яких настають певні правові наслідки. Встановлення процесуальних строків законом та судом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними процесуальних дій, передбачених КАС України.

Водночас, законодавець обмежує строк, протягом якого особа може звернутися до суду. Це обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах та стимулює суд і учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Строки звернення до адміністративного суду з позовом обмежують час, протягом якого такі правовідносини вважаються спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Крім того, установлення строків звернення до адміністративного суду у системному зв`язку з принципом правової визначеності слугує меті забезпечення передбачуваності для відповідача (як правило, суб`єкта владних повноважень в адміністративних справах) та інших осіб того, що зі спливом установленого проміжку часу прийняте рішення, здійснена дія (бездіяльність) не матимуть поворотної дії в часі та не потребуватимуть скасування, а правові наслідки прийнятого рішення або вчиненої дії (бездіяльності) не будуть відмінені у зв`язку з таким скасуванням. Тобто встановлені строки звернення до адміністративного суду сприяють уникненню ситуації правової невизначеності щодо статусу рішень, дій (бездіяльності) суб`єкта владних повноважень (див. постанову Верховного Суду від 26.11.2020 у справі №500/2486/19).

При цьому, варто зазначити, що поважними причинами пропуску строку на подання позову можуть бути визнані лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що звертається до суду, пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та повинні бути підтверджені належними доказами.

В обґрунтування поважності причин пропуску строку звернення до суду представник позивача зазначив, що внаслідок масованих обстрілів енергетичної інфраструктури України мали місце тривалі відключення електроенергії та зв`язку, що стало об`єктивною та непередбачуваною перешкодою для своєчасного звернення до суду. Інтенсивні повітряні тривоги, загроза життю, психологічний тиск, порушення нормального функціонування підприємства, його простій і неможливість забезпечення належних організаційних та технічних умов роботи унеможливили своєчасне залучення адвоката.

Суд звертає увагу, що наведеним представником позивача доводам уже надавалась оцінка в ухвалі про залишення позовної заяви без руху від 30.03.2026 року.

У зазначеній ухвалі суд дійшов висновку про їх необґрунтованість, оскільки обставини, на які посилається позивач, зокрема повітряні тривоги, ракетні обстріли, відсутність електроенергії та простій підприємства не мають постійного, довготривалого та безперервного характеру.

Крім того, суд враховує правові висновки Верховного Суду в постанові № 320/1753/23 від 28 липня 2025 року в якій суд касаційної інстанції вказав, що лише загальні посилання на запровадження воєнного стану не є поважною причиною для поновлення строку, так як такі обставини наразі мають місце по всій території України - повітряні тривоги, перебої з електроенергією, ракетні удари по цивільних об`єктах та об`єктах критичної інфраструктури, а отже можуть бути враховані, якщо ці обставини знаходяться в прямому причинному зв`язку з об`єктивними причинами пропуску процесуального строку.

Разом з тим, ні в позовній заяві, ні в заяві про поновлення процесуального строку представником позивача не наведено вмотивованих аргументів, що дійсно свідчили про наявність об`єктивних причин, що перешкоджали позивачу оскаржити податкове повідомлення-рішення № від 17.07.2025 року в строк визначений частиною 2 статті 122 КАС України.

Відтак, наведені представником позивача обставини не є об`єктивними, тобто такими, що не залежали від волі позивача, обставинами, які б доводили поважність причин пропуску встановленого процесуальним законом строку звернення до суду.

Інших доводів, які б свідчили про наявність об`єктивно непереборних обставин, пов`язаних з дійсними істотними перешкодами та труднощами для своєчасного вчинення дій щодо звернення до адміністративного суду з позовом за захистом порушеного права, протягом установленого законом строку, представником позивача суду не наведено.

Таким чином, суд визнає неповажними підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду.

Відповідно до пункту 9 частини 4 статті 169 КАС України позовна заява повертається позивачеві у випадках, передбачених частиною другою статті 123 цього Кодексу.

Згідно із частиною 2 статті 123 КАС України якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Таким чином, враховуючи те, що підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду визнані неповажними, вважаю, що наявні підстави для повернення позовної заяви позивачу.

При цьому слід зазначити, що відповідно до практики Європейського Суду з прав людини, право на суд, одним з аспектів якого є право доступу до суду, не є абсолютним і може підлягати дозволеним за змістом обмеженням. Такі обмеження не можуть зашкоджувати самій суті права доступу до суду, мають переслідувати легітимну мету, а також має бути обґрунтована пропорційність між застосованими засобами та поставленою метою (пункт 33 рішення у справі «Перетяка та Шереметьєв проти України» від 21 грудня 2010 року, заява № 45783/05). Норми, що регулюють строки подачі скарг, безсумнівно, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя і юридичної визначеності. Зацікавлені особи мають розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані (пункти 22-23 рішення у справі «Мельник проти України» від 28 березня 2006 року, заява № 23436/03).

Керуючись ст. 122, 123, 169, 248, 256, 293, 294 КАС України,

УХВАЛИВ:

Позовну заяву Сільськогосподарського товариства з обмеженою відповідальністю "Мрія" до Головного управління ДПС у Вінницькій області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення повернути особі, яка її подала.

Копію ухвали невідкладно надіслати особі, яка подала позовну заяву.

Ухвала суду першої інстанції набирає законної сили в порядку, визначеному ст. 256 КАС України.

Відповідно до ч. 2 ст. 293 КАС України, ухвали суду першої інстанції можуть бути оскаржені в апеляційному порядку окремо від рішення суду повністю або частково у випадках, визначених статтею 294 цього Кодексу. Оскарження ухвал суду, які не передбачені статтею 294 цього Кодексу, окремо від рішення суду не допускається.

Відповідно до ст. 295 КАС України, апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Суддя Свентух Віталій Михайлович