Справа № 520/30322/25
Суддя: Спірідонов М.О.
Дата ухвалення: 2026-04-20 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

20 квітня 2026 р. № 520/30322/25

Харківський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Спірідонова М.О., розглянувши в порядку спрощеного провадження адміністративну справу за позовом Комунального закладу "Близнюківський ліцей Близнюківської селищної ради Лозівського району Харківської області" (вул. Юрка Старостіна, буд. 2, с-ще Близнюки, Лозівський р-н, Харківська обл., 64801) до Північно-східного офісу Держаудитслужби (майдан Свободи, буд. 5, Держпром, 4 під., 10 пов., м. Харків, Харківська обл., Харківський р-н, 61022), третя особа - Товариство з обмеженою відповідальністю «Діксі-Центр» (вул. Ушинського, буд. 40, м. Київ, 03151) про визнання протиправним та скасування висновку,-

В С Т А Н О В И В :

Позивач, Комунальний заклад "Близнюківський ліцей Близнюківської селищної ради Лозівського району Харківської області", звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з зазначеним позовом до Північно-східного офісу Держаудитслужби, в якому просить суд визнати протиправним та скасувати Висновок Північно-східного офісу Держаудитслужби про результати моніторингу процедури закупівлі № UA-2025-09-26-008369-a.

В обґрунтування позову зазначено, що Висновок Північно-східного офісу Держаудитслужби про результати моніторингу процедури закупівлі № UA-2025-09-26-008369-a є протиправним та таким, що винесений з порушенням норм чинного законодавства України, а тому підлягає скасуванню.

Ухвалою суду від 19.11.2025 року відкрито спрощене провадження по справі та запропоновано відповідачу надати відзив на позов.

Відповідно до Переліку територій, на яких ведуться (велися) бойові дії або тимчасово окупованих, затвердженого наказом Міністерства розвитку громад та територій України № 376 від 28.02.2025, місто Харків у період з 24.02.2022 по 15.09.2022 належало до території активних бойових дій, а з 15.09.2022 по теперішній час є територією можливих бойових дій, розгляд справи було відтерміновано.

Крім того, на тривалість виготовлення процесуального документу вплинула обставина знаходження судді у відпустці.

Представником відповідача 08.12.2025 року надано відзив на позовну заяву, в якому він просив відмовити позивачу в задоволенні позовних вимог, та зазначає, що оскаржуваний позивачем Висновок Північно-східного офісу Держаудитслужби про результати моніторингу процедури закупівлі № UA-2025-09-26-008369-a є таким, що винесений в межах чинного законодавства України, а тому не підлягає скасуванню.

15.12.2025 року до суду від представника третьої особи надійшли пояснення, в яких позовні вимоги підтримав та просив суд їх задовольнити в повному обсязі.

Відповідно до п. 10 ч. 1 ст. 4 Кодексу адміністративного судочинства України зазначено, що письмове провадження - розгляд і вирішення адміністративної справи або окремого процесуального питання в суді першої, апеляційної чи касаційної інстанції без повідомлення та (або) виклику учасників справи та проведення судового засідання на підставі матеріалів справи у випадках, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 4 ст. 229 КАС України зазначено, що у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

З огляду на вищезазначені приписи Кодексу адміністративного судочинства України, суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності сторін в порядку письмового провадження за наявними в матеріалах справи доказами.

Суд, дослідивши матеріали справи, проаналізувавши докази у їх сукупності, вивчивши норми матеріального та процесуального права, якими врегульовані спірні правовідносини, дійшов наступних висновків та мотивів.

Судом встановлено, що за результатами проведення відкритих торгів з особливостями, між позивачем - Комунальним закладом «Близнюківський ліцей Близнюківської селищної ради Лозівського району Харківської області» та Товариством з обмеженою відповідальністю «Діксі-Центр» укладено Договір №429 від 14.10.2025 року про поставку товару.

Згідно Наказу 20.10.2025 № 293 «Про початок моніторингу процедур закупівель», Північно-Східним офісом Держаудитслужби було розпочато моніторинг вищезазначеної закупівлі.

Відповідно до вказаного наказу, підставою для здійснення моніторингу закупівлі є виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель оприлюдненій в електронній системі закупівель.

05.11.2025 року відповідачем - Північно-Східним офісом Держаудитслужби, в електронній системі закупівель оприлюднено висновок про результати моніторингу процедури закупівлі № UA-2025-09-26-008369-a.

Відповідно до пункту 1 Розділу ІІ Висновку, відповідачем були описані порушення, які допущені позивачем, а саме: "Дата закінчення моніторингу: 05 листопада 2025 року. Предметом аналізу були питання: визначення предмета закупівлі; відображення закупівлі у річному плані; оприлюднення інформації про закупівлю; відповідності вимог тендерної документації вимогам Закону України «Про публічні закупівлі» (далі Закон) з урахуванням Особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України «Про публічні закупівлі», на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 12.10.2022 № 1178 (в редакції станом на дату початку проведення торгів) (далі Особливості); розгляду тендерної пропозиції ТОВ «ДІКСІ-ЦЕНТР»; своєчасності укладання договору про закупівлю; відповідності умов договору умовам тендерної пропозиції переможця; відповідності умов договору вимогам законодавства; надання відповіді на запит органу державного фінансового контролю про надання пояснень щодо прийняття рішень та/або вчинення дій чи бездіяльності, які є предметом дослідження в рамках моніторингу закупівлі. Під час моніторингу проаналізовано: річний план закупівель КОМУНАЛЬНОГО ЗАКЛАДУ «БЛИЗНЮКІВСЬКИЙ ЛІЦЕЙ БЛИЗНЮКІВСЬКОЇ СЕЛИЩНОЇ РАДИ ЛОЗІВСЬКОГО РАЙОНУ ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ», (далі Замовник) на 2025 рік; оголошення про проведення відкритих торгів; тендерну документацію Замовника, затвердженою Piшeнням упoвнoвaжeнoї ocoби від 26.09.2025 №16; реєстр отриманих тендерних пропозицій; тендерну пропозицію ТОВ «ДІКСІ ЦЕНТР»; протокол розкриття тендерної пропозиції, повідомлення про намір укласти договір від 07.10.2025, договір від 14.10.2025 № 429, пояснення Замовника від 23.10.2025 та 28.10.2025, оприлюднені через електронну систему закупівель. 1. За результатами аналізу питання визначення предмета закупівлі встановлено наступне. Відповідно до абзацу 1 пункту 15 Особливостей предмет закупівлі визначається замовником відповідно до вимог Закону та Порядку визначення предмета закупівлі, затвердженого наказом Мінекономіки від 15 квітня 2020 р. № 708 (далі Порядок № 708). Відповідно до пункту 22 частини першої статті 1 Закону предмет закупівлі - товари, роботи чи послуги, що закуповуються замовником у межах єдиної процедури закупівлі або в межах проведення спрощеної закупівлі, щодо яких учасникам дозволяється подавати тендерні пропозиції/ пропозиції або пропозиції на переговорах (у разі застосування переговорної процедури закупівлі). Предмет закупівлі визначається замовником у порядку, встановленому Уповноваженим органом, із застосуванням Єдиного закупівельного словника, затвердженого наказом Міністерства економічного розвитку і торгівлі України від 23.12.2015 року № 1749 (далі - ДК 021:2015). Відповідно до пункту 3 розділу I Порядку № 708 Предмет закупівлі товарів і послуг визначається замовником згідно з пунктами 21 і 34 частини першої статті 1 Закону та за показником четвертої цифри Єдиного закупівельного словника. Відповідно до пункту 34 частини першої статті 1 Закону товари - продукція, об`єкти будь-якого виду та призначення, у тому числі сировина, вироби, устаткування, технології, предмети у твердому, рідкому і газоподібному стані, а також послуги, пов`язані з постачанням таких товарів, якщо вартість таких послуг не перевищує вартості самих товарів. Пунктом 14 Порядку розміщення інформації про публічні закупівлі, затвердженого наказом Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України від 11.06.2020 № 1082 (далі Порядок 1082), зокрема передбачено, що під час унесення інформації щодо предмета закупівлі товарів та послуг в оголошення, оприлюднення яких передбачено Законом, в окремих електронних полях зазначається інформація, визначена пунктом 12 та абзацами другим-четвертим пункту 13 цього Порядку, та інформація щодо: назви товару чи послуги кожної номенклатурної позиції предмета закупівлі; коду товару чи послуги, визначеного згідно з Єдиним закупівельним словником, що найбільше відповідає назві номенклатурної позиції предмета закупівлі. Так, відповідно до оголошення про проведення відкритих торгів з особливостями та Технічної специфікації Додатку 1 «Технічні, якісні та кількісні характеристики предмета закупівлі» до тендерної документації Замовника, предметом закупівлі товару «Засоби навчання і обладнання для кабінету біології, Засоби навчання і обладнання для кабінету фізики, Засоби навчання і обладнання для кабінету географії, Засоби навчання і обладнання для кабінету математики, Засоби навчання і обладнання для кабінету хімії, Засоби навчання та обладнання для STEM-лабораторії» є різні навчальні прилади, інструменти та обладнання. Замовник визначив предмет закупівлі за кодом ДК 021:2015: 39160000-1 Шкільні меблі та кодом згідно з Єдиним закупівельним словником, що найбільше відповідає назві номенклатурної позиції предмета закупівлі ДК 021:2015: 39162100-6 Навчальне обладнання. Проведеним аналізом встановлено, що відповідно до Технічної специфікації Додатку 1 «Технічні, якісні та кількісні характеристики предмета закупівлі» до тендерної документації Замовника, окрім різного навчального приладдя та обладнання товар який має намір придбати Замовник є: цифрове вимірювальне обладнання, 3D принтер разом з витратними матеріалами на навчальний рік, 3D сканер, Цифровий лазерний верстат з числовим програмним управлінням з витратними матеріалами на навчальний рік, Програмовані електронні модулі, Фото-відео студія, Додаткові засоби навчання та обладнання для проведення дослідів та здійснення проєктної діяльності (Цифровий вимірювальний комп`ютерний комплекс)», що не відповідає зазначеному ДК 021:2015:39160000-1: Шкільні меблі та ДК 021:2015: 39162100-6 Навчальне обладнання, при цьому перелічений товар відносяться до іншого коду ДК 021:2015, а саме: код ДК 021-2015: 30230000-0 - Комп`ютерне обладнання, ДК 021-2015: 38650000-6 - Фотографічне обладнання та ДК 021-2015: 32320000-2 - Телевізійне й аудіовізуальне обладнання (32322000-6 Мультимедійне обладнання). Тобто, Замовник в межах однієї процедури закупівлі фактично придбав товари, які відносяться до різних кодів Єдиного закупівельного словника ДК 021:2015, а саме: ДК 021:2015: 39162100-6 Навчальне обладнання, ДК 021-2015: 30230000-0 - Комп`ютерне обладнання, ДК 021-2015: 38650000-6 - Фотографічне обладнання та ДК 021-2015: 32320000-2 - Телевізійне й аудіовізуальне обладнання, при цьому вказавши код ДК 021:2015: 39160000-1 Шкільні меблі. Отже, Замовником, на порушення вимог пункту 3 розділу I Порядку № 708, пункту 14 Порядку 1082, пункту 22 частини 1 статті 1 Закону, пункту 15 Особливостей, невірно визначено предмет закупівлі, оскільки за кодом ДК 021:2015: 39160000-1 - Шкільні меблі придбав комп`ютерне обладнання, Фотографічне обладнання та Телевізійне й аудіовізуальне обладнання, а саме: цифрове вимірювальне обладнання, 3D принтер разом з витратними матеріалами на навчальний рік, 3D сканер, Цифровий лазерний верстат з числовим програмним управлінням з витратними матеріалами на навчальний рік, Програмовані електронні модулі, Фото-відео студія, Додаткові засоби навчання та обладнання для проведення дослідів та здійснення проєктної діяльності (Цифровий вимірювальний комп`ютерний комплекс)», закупівля яких повинна бути проведена за кодами ДК 021:2015: 30230000-0 - Комп`ютерне обладнання, ДК 021-2015: 38650000-6 - Фотографічне обладнання та ДК 021-2015: 32320000-2 - Телевізійне й аудіовізуальне обладнання. Частиною 1 статті 41 Закону визначено, що договір про закупівлю укладається відповідно до норм Цивільного кодексу України з урахуванням особливостей, визначених цим Законом. Відповідно до підпункту 5 пункту 21 Особливостей договір про закупівлю є нікчемним у разі, коли назва предмета закупівлі із зазначенням коду за Єдиним закупівельним словником не відповідає товарам, роботам чи послугам, що фактично закуплені замовником. Аналогічне за змістом положення міститься у частині 1 статті 43 Закону. Пунктом 19 Особливостей, частиною п`ятою статті 41 Закону визначено випадки за настання яких можливо змінити істотні умови договору про закупівлю, однак зазначені норми Закону та Особливостей не передбачають внесення змін та/або зміну самого предмета закупівлі. Керуючись частиною п`ятою статті 8 Закону під час здійснення моніторингу процедури закупівлі Північно - східного офісу Держаудитслужби від 24.10.2025 звернувся через електронну систему закупівель до Замовника з метою отримання інформації стосовно вищезназначеного. На запит Північно-східного офісу Держаудитслужби Замовник 28.10.2025 оприлюднив інформацію наступного змісту: «...Закупівля «Засоби навчання і обладнання для кабінетів природничо-математичних предметів і STEM-лабораторій код за ДК 021:20-1 «Шкільні меблі» проводилась відповідно до вимог Закону України «Про публічні закупівлі» (далі Закон) з врахуванням особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України «Про публічні закупівлі», на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 12 жовтня 2022 р. № 1178 (далі Особливості). Закупівлю Замовником здійснено за кодом ДК 021:20-1 Шкільні меблі, оскільки відповідно до Єдиного закупівельного словника цей код охоплює широкий спектр обладнання, що використовуються у навчальних кабінетах. У межах зазначеної процедури закупівлі передбачалося придбання комплекту засобів навчання і обладнання для облаштування навчальних кабінетів природничо-математичних предметів і STEM-лабораторій. До складу комплекту увійшли взаємопов`язані між собою елементи цифрове вимірювальне обладнання, 3D принтер разом з витратними матеріалами на навчальний рік, 3D сканер, цифровий лазерний верстат з числовим програмним управлінням з витратними матеріалами на навчальний рік, програмовані електронні модулі, фото-відео студія, додаткові засоби навчання та обладнання для проведення дослідів та здійснення проєктної діяльності (Цифровий вимірювальний комп`ютерний комплекс). Відповідно до наказу МОН України від 29.04.2020 №574 Про затвердження Типового переліку засобів навчання та обладнання для навчальних кабінетів і STEM-лабораторій закладів загальної середньої освіти, зазначені позиції входять до комплексного переліку обладнання STEM-лабораторії. Таким чином, придбані товари мають єдине функціональне призначення забезпечення навчального процесу із використанням сучасних цифрових технологій, утворюють комплект навчального обладнання та закуповувалися в межах одного предмета закупівлі, визначеного за показником четвертої цифри класифікатора відповідно до Порядку визначення предмета закупівлі, затвердженого наказом Мінекономіки №708 від 15.04.2020. Зазначаємо, що порядок розміщення інформації про публічні закупівлі у розумінні Закону регламентовано Наказом Міністерства економічного розвитку та торгівлі України 11.06.2020 № 1082 "Про затвердження Порядку розміщення інформації про публічні закупівлі" (далі Порядок № 1082). Згідно пункту 14 Порядку № 1082 Під час унесення інформації щодо предмета закупівлі товарів та послуг в оголошення, оприлюднення яких передбачено Законом, та повідомлення про намір укласти договір про закупівлю за результатами застосування переговорної процедури закупівлі в окремих електронних полях зазначається інформація, визначена пунктом 12 та абзацами другим-четвертим пункту 13 Порядку № 1082, та інформація щодо: - назви товару чи послуги кожної номенклатурної позиції предмета закупівлі; - коду товару чи послуги, визначеного згідно з Єдиним закупівельним словником, що найбільше відповідає назві номенклатурної позиції предмета закупівлі. Відповідно до листа Міністерство розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України 3304-04/53972-06 від 03.09.2020 року «Щодо визначення предмета закупівлі та розміщення інформації в електронній системі закупівель» у разі оприлюднення оголошень, передбачених Законом, а саме, оголошення про проведення спрощеної закупівлі, оголошення про проведення відкритих торгів, оголошення про проведення конкурентного діалогу, оголошення про проведення торгів з обмеженою участю, оголошення про проведення закупівлі для укладення рамкової угоди та повідомлення про намір укласти договір про закупівлю за результатами застосування переговорної процедури закупівлі, замовник крім загальної інформації про предмет закупівлі зазначає інформацію щодо кожної номенклатурної позиції предмета закупівлі. Так, замовником вказуються перелік конкретних найменувань товарів або послуг, які замовник закуповує в межах визначеного предмета закупівлі, із зазначенням цифрового коду Єдиного закупівельного словника, що найбільш відповідає назві номенклатурної позиції предмета закупівлі починаючи з четвертої цифри. Замовником дотримано вимоги Поряду № 1082 та визначено код предмету закупівлі за четвертою цифрою Єдиного закупівельного словника, що найбільше відповідає назві номенклатурної позиції предмета. Замовник закуповує єдиний, цілісний, функціонально взаємопов`язаний комплекс обладнання. Умова щодо постачання всіх компонентів у складі єдиного комплекту зумовлена необхідністю забезпечення їх працездатності «з коробки» та сумісністю між собою компонентів. Разом з тим, чинним законодавством не встановлено нормативно-правового акта, який би чітко визначав відповідність конкретних видів навчального обладнання певним кодам класифікатора ДК 021:2015. Вибір коду здійснюється замовником самостійно, виходячи з предмета закупівлі, його функціонального призначення та структури словника, відповідно до пункту 3 Порядку визначення предмета закупівлі, затвердженого наказом Мінекономіки №708 від 15.04.2020. Таким чином, замовником код 39160000-1 Шкільні меблі обрано з урахуванням комплексного характеру закупівлі, оскільки всі позиції призначені для облаштування навчальних кабінетів і STEM лабораторії та мають спільну мету створення сучасного освітнього середовища. Крім того, 39162000-5 Приладдя для навчальних закладів згідно єдиного закупівельного словника за наступними після четвертого знаками деталізується наступним чином: 39162100-6 Навчальне обладнання. Також повідомляємо, що жоден з потенційних учасників у визначений Постановою КМУ №1178 строк не звертався із вимогою про надання роз`яснень щодо умов закупівлі, не оскаржував визначення предмета закупівлі або його коду, не подавав звернень чи скарг про можливу дискримінаційність або порушення принципів здійснення закупівель. Це свідчить про те, що встановлений замовником спосіб визначення предмета закупівлі не обмежував конкуренцію та був сприйнятий учасниками ринку як такий, що відповідає законодавству та предмету закупівлі». Проаналізувавши надані Замовником пояснення, слід зазначити наступне. Згідно із приміткою Технічної специфікації Замовником передбачено, що технічне завдання складене відповідно до наказу Міністерства освіти і науки України від 29.04.2020 № 574 «Про затвердження Типового переліку засобів навчання та обладнання для навчальних кабінетів і STEMлабораторій» (далі Перелік 574). Згідно з пунктом 1 Переліку 574, типовий перелік визначає вимоги до засобів навчання та обладнання, якими можуть бути оснащені навчальні кабінети закладів освіти державної та комунальної форм власності, що забезпечують здобуття базової та повної загальної середньої освіти (профільної середньої освіти) (далі Типовий перелік). Типовий перелік укладено з урахуванням вимог новітніх освітніх технологій, сучасних методів навчання та компетентнісного підходу. Відповідно до пункту 2 Переліку 574, STEM-лабораторія навчальний кабінет або приміщення закладу освіти, оснащене сучасними засобами навчання та обладнанням, для залучення здобувачів освіти до навчально-дослідницької, дослідницько експериментальної, конструкторської, винахідницької та пошукової діяльності відповідно до стандартів освіти, освітніх та навчальних програм з використанням проєктних технологій в освітньому процесі. Отже, умовами Переліку 574 визначаються вимоги до засобів навчання та обладнання, якими можуть бути оснащені навчальні кабінети закладів освіти державної та комунальної форм власності, а не визначення Замовником предмета закупівлі з застосуванням Єдиного закупівельного словника. Таким чином, Договір від 14.10.2025 № 429 відповідно до норм підпункту 5 пункту 21 Особливостей, частини 1 статті 43 Закону є нікчемним, оскільки назва предмета закупівлі із зазначенням коду за Єдиним закупівельним словником не відповідає товарам, які має намір придбати Замовник. Відповідно до частини 2 статті 215 Цивільного Кодексу України недійсним є правочин, якщо його недійсність встановлена законом (нікчемний правочин). Згідно із частини 1 статті 216 Цивільного Кодексу України недійсний правочин не створює юридичних наслідків, крім тих, що пов`язані з його недійсністю. Поряд з цим, виходячи із вищевикладного, в ході моніторингу встановлено, що товар, який має намір придбати Замовник, зокрема: Цифрове вимірювальне обладнання, 3D принтер разом з витратними матеріалами на навчальний рік, 3D сканер, Цифровий лазерний верстат з числовим програмним управлінням з витратними матеріалами на навчальний рік, Програмовані електронні модулі, Фото-відео студія, Додаткові засоби навчання та обладнання для проведення дослідів та здійснення проєктної діяльності (Цифровий вимірювальний комп`ютерний комплекс)» має бути визначений за кодами: ДК 021:2015: 30230000-0 - Комп`ютерне обладнання, ДК 021-2015: 38650000-6 - Фотографічне обладнання та ДК 021-2015: 32320000-2 - Телевізійне й аудіовізуальне обладнання. Згідно з пунктом 8 Положення «Про формування та виконання Національної програми інформатизації», затвердженого Постановою КМУ від 02.02.2024 №119 (далі - Постанова №119), під час виконання завдань, проектів, робіт з інформатизації Національної програми інформатизації, що виконуються за рахунок бюджетних коштів та/або спрямовані на виконання функцій держави чи органу місцевого самоврядування, замовники беруть бюджетні та/або фінансові зобов`язання та здійснюють платежі за завданнями, проектами, роботами з інформатизації Національної програми інформатизації після їх погодження з генеральним замовником. Відповідно до пункту 2 розділу II Методики належності бюджетних програм, завдань, проектів, робіт до сфери інформатизації, затвердженої наказом Міністерства цифрової трансформації України № 34 від 29.03.2023, до завдань, проектів, робіт з інформатизації Національної програми інформатизації належать: заходи, що виконуються в межах бюджетних програм або здійснюються в інтересах Замовників за рахунок коштів державного та/або місцевого бюджету та інших джерел, не заборонених законодавством, для реалізації яких здійснюється закупівля товарів, робіт та послуг, що відповідають кодам Національного класифікатора України ДК 021:2015 «Єдиний закупівельний словник», затвердженого наказом Міністерства економічного розвитку і торгівлі України від 23 грудня 2015 року № 1749, що наведені у Переліку кодів Національного класифікатора України ДК 021:2015 «Єдиний закупівельний словник», що визначають належність бюджетних програм, завдань, проектів, робіт до сфери інформатизації Національної програми інформатизації, що додається; заходи, спрямовані на створення (модернізацію, модифікацію, розвиток), адміністрування та забезпечення функціонування засобу інформатизації, для реалізації яких здійснюється закупівля товарів, робіт і послуг за кошти міжнародної технічної та/або поворотної чи безповоротної фінансової допомоги міжнародних організацій. Згідно з Додатком до Методики визначення належності бюджетних програм, завдань, проектів, робіт до сфери інформатизації «Перелік кодів Національного класифікатора України ДК 021:2015 «Єдиний закупівельний словник», що визначають належність бюджетних програм, завдань, проектів, робіт до сфери інформатизації Національної програми інформатизації» визначено наступні коди, зокрема: ДК 021:2015: 30230000-0 - Комп`ютерне обладнання та ДК 021-2015: 32320000-2 - Телевізійне й аудіовізуальне обладнання. Тобто, вищеперелічене обладнання, а саме: Цифрове вимірювальне обладнання, 3D принтер разом з витратними матеріалами на навчальний рік, 3D сканер, Цифровий лазерний верстат з числовим програмним управлінням з витратними матеріалами на навчальний рік, Програмовані електронні модулі, Фото-відео студія, Додаткові засоби навчання та обладнання для проведення дослідів та здійснення проєктної діяльності (Цифровий вимірювальний комп`ютерний комплекс)» (коди ДК 021:2015: 30230000-0 - Комп`ютерне обладнання та ДК 021-2015: 32320000-2 - Телевізійне й аудіовізуальне обладнання) підпадає під дію вимог Постанови №119. Керуючись частиною п`ятою статті 8 Закону під час здійснення моніторингу процедури закупівлі Північно - східного офісу Держаудитслужби від 24.10.2025 звернувся через електронну систему закупівель до Замовника з метою отримання інформації стосовно вищезназначеного. На запит Північно-східного офісу Держаудитслужби Замовник 28.10.2025 оприлюднив інформацію наступного змісту: «...Визначення належності до сфери інформатизації завдань, проектів, робіт здійснюється відповідно до Методики належності бюджетних програм, завдань, проектів, робіт до сфери інформатизації, затвердженої наказом Міністерства цифрової трансформації України № 34 від 29.03.2023. Наказом Міністерства цифрової трансформації України № 34 від 29.03.2023 затверджено перелік кодів ДК 021:2015, що визначають належність бюджетних програм, завдань, проектів, робіт до сфери інформатизації Національної програми інформатизації. Код CPV Опис 30200000-1 Комп`ютерне обладнання та приладдя 32320000-2 Телевізійне й аудіовізуальне обладнання (застосовується у разі закупівлі по коду ДК 021:2015: 32323500-8 Системи відеоспостереження, 32322000-6 Мультимедійне обладнання.) 32400000-7 (крім 32440000-9) Мережі 32540000-0 (крім 32543000-1, 32544000-8, 32545000-5) Комутаційні щити 32570000-9 Комунікаційне обладнання 32580000-2 Інформаційне обладнання 35710000-4 Системи керування, контролю, зв`язку та комп`ютерні системи 48000000-8 Пакети програмного забезпечення та інформаційні системи 71200000-0 Архітектурні та супутні послуги (якщо при розробленні проектно-кошторисної документації об`єкта будівництва та/або при виконанні будівельних робіт передбачається застосування засобів інформатизації в технічних, технологічних, інженерних рішеннях) 71300000-1 Інженерні послуги (якщо при розробленні проектно кошторисної документації об`єкта будівництва та/або при виконанні будівельних робіт передбачається застосування засобів інформатизації в технічних, технологічних, інженерних рішеннях) 72000000-5 Послуги у сфері інформаційних технологій: консультування, розробка програмного забезпечення, послуги мережі Інтернет і послуги з підтримки 73100000-3 Послуги у сфері наукових досліджень та експериментальних розробок (якщо послуги належать до сфер інформаційних систем, інформаційних технологій, програмного забезпечення або містять в складі роботи або послуги у сфері інформатизації) 73200000-4 Консультаційні послуги у сфері НДДКР (якщо послуги належать до сфер інформаційних систем, інформаційних технологій, програмного забезпечення або містять в складі роботи або послуги у сфері інформатизації) 73300000-5 Проектування та виконання НДДКР (якщо послуги належать до сфер інформаційних систем, інформаційних технологій, програмного забезпечення або містять в складі роботи або послуги у сфері інформатизації). Оскільки, закупівля здійснюється за кодом ДК 021:20-1 «Шкільні меблі» та ДК 021:2015: 39162100-6 Навчальне обладнання, що не підпадає під дію вимог Постанови КМУ від 02.02.2024 №119, Замовником не здійснювалося погодження з генеральним державним замовником Національної програми інформатизації.». Однак, Замовником надано пояснення, яке не спростовує факт не виконання Замовником вимог Постанови №119, оскільки закупівля повинна була здійснюватися, зокрема за кодами: ДК 021:2015: 30230000-0 - Комп`ютерне обладнання та ДК 021-2015: 32320000-2 - Телевізійне й аудіовізуальне обладнання, які підпадають під дію вимог Постанови №119. Таким чином, враховуючи те що, Замовником не здійснювалося погодження з генеральним державним замовником Національної програми інформатизації, порушено вимоги Положення «Про формування та виконання Національної програми інформатизації», затвердженого Постановою №119. 2. Моніторингом дотримання законодавства у сфері закупівель в частині розгляду тендерної пропозиції Учасника процедури закупівлі ТОВ «ДІКСІ-ЦЕНТР» встановлено наступне. Згідно з пунктом 2.3 додатку 1 «Технічні, якісні та кількісні характеристики предмета закупівлі» до тендерної документації Замовника, Учасник повинен надати Копії сертифікатів Wi-Fi та або Bluetooth на запропоновані складові цифрових вимірювальних комплексів: Аналогово-цифровий перетворювач, Датчик магнітного поля, Датчик руху, Датчик сили та прискорення, Датчик напруги, Датчик струму, який підтверджує відповідність його вимогам нормативних документів з електромагнітної сумісності та радіочастотного спектру та Електромагнітної сумісності радіообладнання та радіослужб (сертифікат експертизи типу щодо відповідності технічного проекту радіообладнання суттєвим вимогам «Технічного регламенту радіообладнання») запропонованого датчика. Сертифікати мають бути видані уповноваженими на це органами з оцінки відповідності. В складі тендерної пропозиції Учасника ТОВ «ДІКСІ-ЦЕНТР» надано сертифікат експертизи типу (файл: ЦВКК Vernier.pdf). Проте в зазначеном сертифікаті не вказана складова цифрових вимірювальних комплексів, а саме: Аналогово-цифровий перетворювач. Керуючись частиною п`ятою статті 8 Закону під час здійснення моніторингу процедури закупівлі Північно - східного офісу Держаудитслужби від 21.10.2025 звернувся через електронну систему закупівель до Замовника з метою отримання інформації стосовно вищезназначеного. На запит Північно-східного офісу Держаудитслужби Замовник 23.10.2025 оприлюднив інформацію наступного змісту: «Згідно з пунктом 2.3 додатку 1 Технічні, якісні та кількісні характеристики предмета закупівлідо тендерної документації Замовника, Учасник повинен надати Копії сертифікатів Wi-Fi та або Bluetooth на запропоновані складові цифрових вимірювальних комплексів: Аналогово-цифровий перетворювач, Датчик магнітного поля, Датчик руху, Датчик сили та прискорення, Датчик напруги, Датчик струму, який підтверджує відповідність його вимогам нормативних документів з електромагнітної сумісності та радіочастотного спектру та Електромагнітної сумісності радіообладнання та радіослужб (сертифікат експертизи типу щодо відповідності технічного проекту радіообладнання суттєвим вимогам "Технічного регламенту радіообладнання") запропонованого датчика. Сертифікати мають бути видані уповноваженими на це органами з оцінки відповідності. На підтвердження вищевказаної вимоги, у складі тендерної пропозиції ТОВ "ДІКСІ-ЦЕНТР" надано сертифікат експертизи типу, зареєстрований за №2910-СЕТ (файл: ЦВКК Vernier.pdf). У даному сертифікаті міститься наступна інформація: Продукція та інтерфейс передачі даних Bluetooth) і GPS-приймачем Тип LABQ3 Модель LABQ3 (LabQuest 3). Повідомляємо, що власне LABQ3 (LabQuest 3) це і є аналогово-цифровий перетворювач (АПЦ), який призначений для перетворення, збирання, зберігання, аналізування й обробки цифрових даних, зареєстрованих всіма типами дротових та бездротових вимірювальних приладів Vernier (загалом це 139 датчиків). Вищевказане підтверджується інформацією зазначено у порівняльній таблиці (надано у складі тендерної пропозиції ТОВ "ДІКСІ-ЦЕНТР") та науковою запискою кандидата педагогічних наук, викладача кафедри фізики Дрогобицького державного педагогічного університету ім. І. Франка file:///C:/ Users/Администратор/Downloads/1366-2641-1-SM.pdf.». Відповідно інформації, яка викладена на офіційному сайті виробника (https://www.vernier.com) LabQuest ® 3 це потужне, передове, просте в навігації та універсальне рішення для реєстрації даних для студентів STEM-напрямків. Вбудований додаток для збору та аналізу даних працює з усіма датчиками Vernier, підтримуючи практичний збір даних у класі, лабораторії та польових умовах. Призначений для збирання, зберігання, аналізування й обробки цифрових даних, зареєстрованих всіма типами дротових та бездротових вимірювальних приладів Vernier (загалом це 139 датчиків). Це універсальна, повноцінна платформа для збору, обробки та аналізу даних, яка, зокрема, використовує аналого-цифровий перетворювач як один зі своїх внутрішніх компонентів. Аналогово-цифровий перетворювач (АЦП) це перетворення безперервного аналогового сигналу (наприклад, напругу з датчика температури, тиску або звуку) на дискретний цифровий сигнал (послідовність бітів/чисел), який може бути оброблений мікропроцесорами або іншими цифровими пристроями.Він виконує лише перетворення сигналу. Сам по собі він не зберігає дані і не виконує їх аналіз. АЦП зазвичай є інтегральною схемою або модулем, який вбудовується в більші електронні системи, такі як комп`ютери, вимірювальні прилади або реєстратори даних. Реєстратор даних це пристрій, призначений для автоматичного збору, запису та зберігання даних вимірювань протягом певного періоду часу для подальшого аналізу. Комплексний прилад (включає АЦП, процесор, пам`ять, інтерфейси). Основна різниця полягає в їхньому призначенні: аналого цифровий перетворювач (АЦП) є компонентом, який виконує конкретну функцію перетворення, тоді як реєстратор даних це самостійний пристрій або система, яка використовує АЦП (або подібні засоби) для збору, обробки та зберігання даних. Отже, аналого-цифровий перетворювач є ключовою складовою LabQuest 3, сам пристрій це повнофункціональний інструмент для наукових досліджень, а не просто перетворювач сигналу. Таким чином, Замовник на порушення абзацу другого підпункту 2 пункту 44 Особливостей не відхилив тендерну пропозицію Учасника ТОВ «ДІКСІ-ЦЕНТР» як таку, що не відповідає умовам технічної специфікації та іншим вимогам щодо предмета закупівлі тендерної документації, крім невідповідності в інформації та/або документах, що може бути усунена учасником процедури закупівлі відповідно до пункту 43 цих особливостей; а проколом щодо прийняття рішення уповноваженою особою від 07.10.2025 №18, визнав його переможцем процедури закупівлі та уклав з ним договір від 14.10.2025 № 429."

Також судом встановлено, що в пункті 2 Розділу ІІ Висновку зазначено, що «За результатами аналізу питання визначення предмета закупівлі встановлено порушення вимог пункту 3 розділу I Порядку № 708, пункту 14 Порядку 1082, пункту 22 частини 1 статті 1 Закону, пункту 15 Особливостей та Постанови №119. За результатами аналізу питання відповідності умов договору вимогам законодавства встановлено порушення вимог підпункту 5 пункту 21 Особливостей, частини 1 статті 41 Закону, частини 1 статті 43 Закону, частини 2 статті 215, частини 1 статті 216 Цивільного Кодексу України. За результатами аналізу питання розгляду тендерної пропозиції ТОВ «ДІКСІ-ЦЕНТР» встановлено порушення вимог абзацу другого підпункту 2 пункту 44 Особливостей. За результатами аналізу питання відображення закупівлі у річному плані; оприлюднення інформації про закупівлю; відповідності вимог тендерної документації вимогам Закону з урахуванням Особливостей; своєчасності укладання договору про закупівлю; відповідності умов договору умовам тендерної пропозиції переможця; надання відповіді на запит органу державного фінансового контролю про надання пояснень щодо прийняття рішень та/або вчинення дій чи бездіяльності, які є предметом дослідження в рамках моніторингу закупівлі - порушень не встановлено.».

Відповідно до пункту 3 Розділу ІІ Висновку зазначено, що «З огляду на встановлене порушення законодавства у сфері публічних закупівель, керуючись статтями 5 та 10 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні», статтею 8 Закону України «Про публічні закупівлі» Північно-східний офіс Держаудитслужби зобов`язує здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень шляхом припинення виконання зобов`язань за договором та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів.»

11.011.2025 року позивачем надано заперечення до висновку та інформацію про причини неможливості усунення виявлених порушень.

Позивач, вбачаючи в зазначеному порушення своїх прав, звернувся за їх захистом до суду.

Суд, надаючи оцінку спірним правовідносинам, зазначає наступне.

Суд встановлено, що закупівля «Засоби навчання і обладнання для кабінетів природничо-математичних предметів і STEM-лабораторій код за ДК 021:20-1 «Шкільні меблі» проводилась відповідно до вимог Закону України «Про публічні закупівлі» з врахуванням особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України «Про публічні закупівлі», на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 12 жовтня 2022 р. № 1178.

Закупівлю Замовником здійснено за кодом ДК 021:2015 - 39160000-1 Шкільні меблі, оскільки відповідно до Єдиного закупівельного словника цей код охоплює широкий спектр обладнання, що використовуються у навчальних кабінетах. У межах зазначеної процедури закупівлі передбачалося придбання комплекту засобів навчання і обладнання для облаштування навчальних кабінетів природничо-математичних предметів і STEM-лабораторій. До складу комплекту увійшли взаємопов`язані між собою елементи - цифрове вимірювальне обладнання, 3D принтер разом з витратними матеріалами на навчальний рік, 3D сканер, цифровий лазерний верстат з числовим програмним управлінням з витратними матеріалами на навчальний рік, програмовані електронні модулі, фото-відео студія, додаткові засоби навчання та обладнання для проведення дослідів та здійснення проєктної діяльності (Цифровий вимірювальний комп`ютерний комплекс).

Відповідно до наказу МОН України від 29.04.2020 №574 Про затвердження Типового переліку засобів навчання та обладнання для навчальних кабінетів і STEM-лабораторій закладів загальної середньої освіти, зазначені позиції входять до комплексного переліку обладнання STEM-лабораторії. Таким чином, придбані товари мають єдине функціональне призначення - забезпечення навчального процесу із використанням сучасних цифрових технологій, утворюють комплект навчального обладнання та закуповувалися в межах одного предмета закупівлі, визначеного за показником четвертої цифри класифікатора відповідно до Порядку визначення предмета закупівлі, затвердженого наказом Мінекономіки №708 від 15.04.2020.

Порядок розміщення інформації про публічні закупівлі у розумінні Закону регламентовано Наказом Міністерства економічного розвитку та торгівлі України 11.06.2020 № 1082 "Про затвердження Порядку розміщення інформації про публічні закупівлі".

Згідно пункту 14 Порядку № 1082 Під час унесення інформації щодо предмета закупівлі товарів та послуг в оголошення, оприлюднення яких передбачено Законом, та повідомлення про намір укласти договір про закупівлю за результатами застосування переговорної процедури закупівлі в окремих електронних полях зазначається інформація, визначена пунктом 12 та абзацами другим-четвертим пункту 13 Порядку № 1082, та інформація щодо:

- назви товару чи послуги кожної номенклатурної позиції предмета закупівлі;

- коду товару чи послуги, визначеного згідно з Єдиним закупівельним словником, що найбільше відповідає назві номенклатурної позиції предмета закупівлі.

Відповідно до листа Міністерство розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України 3304-04/53972-06 від 03.09.2020 року «Щодо визначення предмета закупівлі та розміщення інформації в електронній системі закупівель» у разі оприлюднення оголошень, передбачених Законом, а саме, оголошення про проведення спрощеної закупівлі, оголошення про проведення відкритих торгів, оголошення про проведення конкурентного діалогу, оголошення про проведення торгів з обмеженою участю, оголошення про проведення закупівлі для укладення рамкової угоди та повідомлення про намір укласти договір про закупівлю за результатами застосування переговорної процедури закупівлі, замовник крім загальної інформації про предмет закупівлі зазначає інформацію щодо кожної номенклатурної позиції предмета закупівлі. Так, замовником вказуються перелік конкретних найменувань товарів або послуг, які замовник закуповує в межах визначеного предмета закупівлі, із зазначенням цифрового коду Єдиного закупівельного словника, що найбільш відповідає назві номенклатурної позиції предмета закупівлі починаючи з четвертої цифри.

Замовником дотримано вимоги Порядку № 1082 та визначено код предмету закупівлі за четвертою цифрою Єдиного закупівельного словника, що найбільше відповідає назві номенклатурної позиції предмета.

Замовник закуповує єдиний, цілісний, функціонально взаємопов`язаний комплекс обладнання. Умова щодо постачання всіх компонентів у складі єдиного комплекту зумовлена необхідністю забезпечення їх працездатності «з коробки» та сумісністю між собою компонентів.

Разом з тим суд зазначає, що чинним законодавством не встановлено нормативно-правового акта, який би чітко визначав відповідність конкретних видів навчального обладнання певним кодам класифікатора ДК 021:2015. Вибір коду здійснюється замовником самостійно, виходячи з предмета закупівлі, його функціонального призначення та структури словника, відповідно до пункту 3 Порядку визначення предмета закупівлі, затвердженого наказом Мінекономіки №708 від 15.04.2020. Таким чином, замовником код 39160000-1 Шкільні меблі обрано з урахуванням комплексного характеру закупівлі, оскільки всі позиції призначені для облаштування навчальних кабінетів і STEM-лабораторії та мають спільну мету - створення сучасного освітнього середовища. Крім того, 39162000-5 Приладдя для навчальних закладів згідно єдиного закупівельного словника за наступними після четвертого знаками деталізується наступним чином: 39162100-6 Навчальне обладнання.

Судом встановлено, що жоден з потенційних учасників у визначений Постановою КМУ №1178 строк не звертався із вимогою про надання роз`яснень щодо умов закупівлі, не оскаржував визначення предмета закупівлі або його коду, не подавав звернень чи скарг про можливу дискримінаційність або порушення принципів здійснення закупівель.

Отже вказане свідчить про те, що встановлений замовником спосіб визначення предмета закупівлі не обмежував конкуренцію та був сприйнятий учасниками ринку як такий, що відповідає законодавству та предмету закупівлі.

Також суд зазначає, що визначення належності до сфери інформатизації завдань, проектів, робіт здійснюється відповідно до Методики належності бюджетних програм, завдань, проектів, робіт до сфери інформатизації, затвердженої наказом Міністерства цифрової трансформації України № 34 від 29.03.2023.

Наказом Міністерства цифрової трансформації України № 34 від 29.03.2023 затверджено перелік кодів ДК 021:2015, що визначають належність бюджетних програм, завдань, проектів, робіт до сфери інформатизації Національної програми інформатизації.

Оскільки, закупівля здійснюється за кодом ДК 021:20-1 «Шкільні меблі» та ДК 021:2015: 39162100-6 - Навчальне обладнання, що не підпадає під дію вимог Постанови КМУ від 02.02.2024 №119, Замовнику не потрібно здійснювати погодження з генеральним державним замовником Національної програми інформатизації.

Також зазначаємо, що згідно Висновку про результати моніторингу процедури закупівлі № UA-2025-09-15-013242-a від 27.10.2025 року, де наявні подібні правовідносини та обставини справи, вказано наступне - за результатами аналізу питань щодо визначення предмета закупівлі, відображення закупівлі у річному плані, оприлюднення інформації про закупівлю, відповідності вимог тендерної документації вимогам Закону із урахуванням вимог Постанови № 1178, розгляду тендерної пропозиції ТОВ «Діксі-Центр», своєчасності укладання договору про закупівлю та його оприлюднення, відповідності умов договору умовам тендерної пропозиції переможця порушень не установлено».

Згідно з пунктом 2.3 додатку 1 Технічні, якісні та кількісні характеристики предмета закупівлідо тендерної документації Замовника, Учасник повинен надати Копії сертифікатів Wi-Fi та або Bluetooth на запропоновані складові цифрових вимірювальних комплексів: Аналогово-цифровий перетворювач, Датчик магнітного поля, Датчик руху, Датчик сили та прискорення, Датчик напруги, Датчик струму, який підтверджує відповідність його вимогам нормативних документів з електромагнітної сумісності та радіочастотного спектру та Електромагнітної сумісності радіообладнання та радіослужб (сертифікат експертизи типу щодо відповідності технічного проекту радіообладнання суттєвим вимогам "Технічного регламенту радіообладнання") запропонованого датчика. Сертифікати мають бути видані уповноваженими на це органами з оцінки відповідності. На підтвердження вищевказаної вимоги, у складі тендерної пропозиції ТОВ "ДІКСІ-ЦЕНТР" надано сертифікат експертизи типу, зареєстрований за №2910-СЕТ (файл: ЦВКК Vernier.pdf). У даному сертифікаті міститься наступна інформація:

Продукція Реєстратор даних з обладнанням радіодоступу (ІЕЕЕ 802.11 та інтерфейс передачі даних Bluetooth) і GPS-приймачем;

Тип LABQ3;

Модель LABQ3 (LabQuest 3).

Суд зазначає, що LABQ3 (LabQuest 3) це і є аналогово-цифровий перетворювач (АПЦ), який призначений для перетворення, збирання, зберігання, аналізування й обробки цифрових даних, зареєстрованих всіма типами дротових та бездротових вимірювальних приладів Vernier (загалом це139 датчиків). Вищевказане підтверджується інформацією зазначено у порівняльній таблиці (надано у складі тендерної пропозиції ТОВ "ДІКСІ-ЦЕНТР") та науковою запискою кандидата педагогічних наук, викладача кафедри фізики Дрогобицького державного педагогічного університету ім.. І. Франка.

Також суд зазначає, що згідно технічних характеристик до аналогово-цифрового перетворювача, які визначені технічною специфікацією - Додаток 1 до тендерної документації, Аналогово-цифровий перетворювач повинен мати можливість: - працювати з пристроями під управлінням OC Windows, та/або Android, та/або iOS за допомогою програмного забезпечення; - мати бездротове підключення до ПК, підключення по USB та мати автономний режим роботи з безпосереднім виводом результатів на вбудований екран (вказати виробника системного програмного забезпечення в даному режимі роботи, під управлінням якого працює Аналогово цифровий перетворювач) з можливістю подальшого їх перенесення для обробки до основного комп`ютера; - мати частоту замірів не менше 100 000 на секунду; - мати можливість підключення не менше 5 зовнішніх датчиків напряму до аналого-цифрового перетворювача; - відповідати світовим стандартам FCC, CE; - відповідати сертифікату Bluetooth SIG; - мати роздільну здатність замірів не менше 12 біт; - мати можливість автономного нагромадження даних у внутрішню пам`ять не менше 200 Мб; - мати автоматичне розпізнавання датчиків; - мати зовнішній індикатор роботи; - підтримувати всі датчики, що входять до складу ЦВКК.

Запропонований ТОВ "ДІКСІ-ЦЕНТР" пристрій Vernier Software & Technology Аналогово-цифровий перетворювач LabQuest 3 повністю відповідає зазначеним вимогам. Сам товар LabQuest 3 і є за своєю природою аналогово-цифровим перетворювачем.

За своєю суттю це пристрій для підключення датчиків до персонального комп`ютера , тобто пристрій який виконує роль передачі даних від датчиків до комп`ютера в цифровому вигляді, інтерпретацію даних в вимірювальні величини виконує спеціалізоване програмне забезпечення що входить.

Суд наголошує, що різні виробники використовують різні комерційні назви для пристроїв які виконують вищезазначену функцію: інтерфейс, реєстратор даних, дата-логер та інші. Те яку комерційну назву тому чи іншому пристрою присвоює виробник, жодним чином не повинно обмежувати будь якого учасника пропонувати те чи інше обладнання, головне щоб воно по своїй суті виконувало визначений технічним завданням функціонал.

Пристрій LabQuest 3 має дуже широкий функціонал застосування. Він має як автономний режим роботи (без підключення до ПК) та і режим підключення до ПК (коли дані не виводяться на екран пристрою, а передаються на ПК). Серед широкого асортименту датчиків що можуть бути підключеними до LabQuest 3 є велика кількість аналогових датчиків, в цьому випадку LabQuest 3 з`єднує іх з ПК і передає на ПК цифрові значення, виконуючи лише роль Аналогово-Цифрового перетворювача. Він може виконувати більш широкий спектр (має кращі (розширені) характеристики ніж ті, які вимагались замовником) задач, що вимагалось замовником.

Під час визначення якісних та кількісних характеристик цифрового вимірювального комп`ютерного комплексу, було застосовано термін - Аналогово-цифровий перетворювач, з тієї причини що дана термінологія до цієї складової застосовується відповідно до типового переліку засобів навчання та обладнання для навчальних кабінетів і STEM-лабораторій згідно Наказу Міністерства освіти і науки України 29 квітня 2020 року № 574.

Щодо зобов`язання відповідача здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень шляхом припинення зобов`язань за Договором, суд зазначає наступне.

Відповідно до пункту 5 ч.7 ст.8 Закону України «Про публічні закупівлі» у висновку обов`язково зазначаються, зокрема, зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.

Згідно п. 19 ч. 1 ст. 4 КАС України індивідуальний акт - акт (рішення) суб`єкта владних повноважень, виданий (прийняте) на виконання владних управлінських функцій або в порядку надання адміністративних послуг, який стосується прав або інтересів визначеної в акті особи або осіб, та дія якого вичерпується його виконанням або має визначений строк.

Оскільки висновок за результатами проведеного моніторингу публічних закупівель встановлює для Замовника певні обов`язки, такий висновок є актом індивідуальної дії, що приймається Держаудитслужбою в межах наданих їй повноважень та на виконання покладених на неї завдань, тому має бути перевірений судом на відповідність п. п. 1, 3 ч. 2 ст.2 КАС України.

Загальними вимогами, які висуваються до актів індивідуальної дії, як акта правозастосування, є його обґрунтованість та вмотивованість, тобто наведення суб`єктом владних повноважень конкретних підстав його прийняття (фактичних і юридичних), а також переконливих і зрозумілих мотивів його прийняття.

Можливість усунення виявлених порушень прямо залежить від чіткого визначення суб`єктом владних повноважень конкретного заходу (варіанту поведінки), яких слід вжити підконтрольній установі для усунення порушень.

Зазначеним Висновком Держаудитслужбою зобов`язано Замовника здійснити заходів щодо усунення виявлених порушень шляхом припинення зобов`язань за договором, проте не конкретизовано яких саме заходів має вжити Замовник, відтак такий висновок є неконкретизованим, не містить чітких вимог або рекомендацій щодо способу усунення виявлених під час моніторингу порушень. Його зміст фактично зводиться до спонукання замовника самостійно визначити, які саме заходи слід вжити для усунення виявлених порушень.

Відповідно до позиції Верховного суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду в постанові від 10.12.2019 по справі №160/9513/18, зміст спірного висновку, який є індивідуально-правовим актом та породжує права і обов`язки для позивача, полягає в тому, щоб «усунути виявлені порушення»", встановлені Держаудитслужбою, не відповідає критеріям, встановленим частиною другою статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України.

Верховний суд зазначає, що можливість усунення виявлених порушень прямо залежить від чіткого визначення суб`єктом владних повноважень конкретного заходу (варіанту поведінки), яких слід вжити уповноваженій особі замовника для усунення порушень.

Спонукання позивача самостійно визначити на підставі невизначених норм, які саме заходи слід вжити для усунення виявлених порушень, в свою чергу, може призвести до нового можливого порушення позивачем чинного законодавства. Зазначене є порушенням вимог закону в частині змісту висновку як акту індивідуальної дії. Суд визнає, що зобов`язальний характер вимоги щодо усунення правопорушення свідчить про встановлення цього порушення, так і визначення імперативного обов`язкового способу його усунення.

Також Верховний Суд у постановах від 23 квітня 2020 року у справі №160/5735/19, від 11 червня 2020 року у справі №160/6502/19, від 21 січня 2021 року у справі №400/4458/19, від 28 січня 2021 року №160/12925/19, від 13 травня 2021 року №160/13090/19, від 12 серпня 2020 року у справі №160/11304/19, від 26 листопада 2020 року у справі №160/11367/19, від 21 січня 2021 року у справі N 400/4458/19, від 05 лютого 2021 року у справі N 160/4347/19, від 05 березня 2021 року у справі N 640/467/19, де вирішувався спір у подібних правовідносинах, підтримав зазначену вище правову позицію про те, що спонукання позивача самостійно визначити на підставі невизначених норм, які саме заходи слід вжити для усунення виявлених порушень, в свою чергу, може призвести до нового можливого порушення позивачем чинного законодавства.

Зобов`язальний характер вимоги щодо усунення правопорушення свідчить про встановлення цього порушення, так і визначення імперативного обов`язкового способу його усунення. Але орган контролю не конкретизував, які саме заходи має вжити Замовник, не визначив, на підставі яких саме норм Замовник має припинити зобов`язання за договором.

Крім того, зобов`язання у спірному висновку усунути порушення шляхом припинення зобов`язань за договором є не тільки не обґрунтованим законодавчо, а і не відповідає іншому принципу, визначеному статтею 2 Кодексу адміністративного судочинства.

Прийняття рішення пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване ці рішення (дії), цей критерій відображає принцип пропорційності (адекватності). Метою дотримання цього принципу є досягнення розумного балансу між публічними інтересами, на забезпечення яких спрямовані рішення або дії суб`єкта владних повноважень, та інтересами конкретної особи.

Принцип пропорційності, зокрема, передбачає, що здійснення повноважень, як правило, не має спричиняти будь-яких негативних наслідків, що не відповідали б цілям, яких заплановано досягти; несприятливі наслідки для прав, свобод та інтересів особи внаслідок рішення чи дії суб`єкта владних повноважень мають бути значно меншими від тієї шкоди, яка могла б настати за відсутності такого рішення чи дії.

Отже, припинення зобов`язань за договором має призвести до непропорційно великих негативних наслідків як для сторін договору, так і для бюджету.

Як вбачається з висновку за результатами моніторингу, відповідач не встановив неефективного, незаконного, нецільового використання бюджетних коштів.

Оскаржуваним Висновком зобов`язано Замовника здійснити заходів щодо усунення виявлених порушень шляхом припинення зобов`язань за договором.

Однак такий висновок містить вказівки щодо варіанту поведінки підконтрольної установи, які є взаємовиключними.

Так, відповідно до ч.ч.1, 2 ст. 598 Цивільного кодексу України - зобов`язання припиняється частково або у повному обсязі на підставах, встановлених договором або законом. Припинення зобов`язання на вимогу однієї із сторін допускається лише у випадках, встановлених договором або законом.

Припинення зобов`язання - погашення прав та обов`язків сторін, що складають його зміст. Це означає, що кредитор і боржник більше не пов`язані правами та обов`язками.

До переліку підстав припинення зобов`язання ЦК України відносить:- належне виконання (ст. 599 ЦК України);- передання відступного (ст. 600 ЦК України);- зарахування (ст. 601 ЦК України);- домовленість сторін, у тому числі новація (ст. 604 ЦК України);- прощення боргу (ст. 605 ЦК України);- поєднання боржника і кредитора в одній особі (ст. 606 ЦК України);- неможливість виконання (ст. 607 Ц ЦК України);- смерть фізичної особи, ліквідація юридичної особи (статті 608, 609 ЦК України).

Перелік не має вичерпного характеру, зобов`язання можуть припинятися і з інших підстав, передбачених договором або законом. Так, стосовно окремих видів договорів цивільне законодавство України передбачає додаткові підставі припинення відповідних зобов`язань. До них, зокрема, належить відмова страхувальника або страховика за договором страхування (ст.997 ЦК), загибель майна, переданого в управління за договором управління майном (ст.1044 ЦК), припинення права правоволодільця на торговельну марку чи інше позначення, визначене в договорі, без його заміни аналогічним правом за договором комерційної концесії (ст.1126 ЦК), визнання недієздатним, безвісно відсутнім, обмежено дієздатним учасника договору простого товариства за цим договором (ст.1141 ЦК) та ін. Іноді закон пов`язує припинення зобов`язання зі спливом (пропущенням) певних строків. Наприклад, кредитор спадкодавця, який не пред`явив вимоги до спадкоємців, що прийняли спадщину, у строки, встановлені ст.1281 ЦК, позбавляється права вимоги, що свідчить про припинення зобов`язання. Про припинення зобов`язання свідчить вказівка законодавця на погашення вимоги (наприклад, ст.113 ЦК), її втрату кредитором або позбавлення.

Таким чином, аналізуючи наведені норми законодавства суд зазначає, що припиненням зобов`язання є фактично його повне виконання або двостороння домовленість сторін, або погашення зобов`язання. Одностороннє припинення зобов`язань не допускається.

Відповідно до ст.611 ЦК України, припинення зобов`язання внаслідок односторонньої відмови від зобов`язання, або розірвання договору допускається лише у випадку якщо це встановлено договором або законом і лише у разі порушення зобов`язання іншою стороною зобов`язання.

Отже, з огляду на наведені норми законодавства, у Замовника відсутні підстави для одностороннього припинення зобов`язання, в інакшому випадку це буде вважатись порушенням Замовником умов договору, і учасник матиме право звертатись до Замовника про притягнення його до відповідальності.

У випадку припинення зобов`язань не наступають наслідки, які передбачені у випадку визнання договору недійсним/нікчемним.

Правові наслідки у випадку припинення правочину (Договору) є наступними:

- Внаслідок припинення зобов`язання сторони договору не повертають одна одній все отримане за договором.

- Момент припинення зобов`язання наступає в день коли настала відповідна обставина для припинення, а не з дня укладення правочину.

- Припинений правочин створює юридичні наслідки для сторін з моменту його укладення і до моменту його припинення.

За ступенем недійсності правочини поділяються на нікчемні та оспорювані. Нікчемні абсолютно недійсні правочини за законом. Оспорювані такі, що можуть бути недійсними лише за певних умов.

Нікчемними за законом вважаються правочини що вчинені: 1. без додержання обов`язкової письмової форми (для яких встановлена законом виключно письмова форма) (стаття 208 ЦК України); 2. без додержання вимоги закону про нотаріальне посвідчення (стаття 220 ЦК України); 3. України); 4. малолітньою особою за межами своєї цивільної дієздатності (стаття 221 ЦК особою, цивільна дієздатність якої обмежена за межами її цивільної дієздатності (стаття 223 ЦК України); 5. 6. без дозволу органів опіки та піклування (стаття 224 ЦК України); якщо своєю суттю порушують публічний порядок (стаття 228 ЦК України).

Рішення суду щодо недійсності цих правочинів не вимагається. Слід зазначити, що деякі правочини (або їх частини) можуть бути визнані дійсними в судовому порядку. Це виключення стосується правочинів що вчинені без додержання обов`язкової письмової форми, якщо буде доведено, що сторони виконали свої зобов`язання або настали бажані наслідки, та правочинів що вчинені без дозволу органів опіки та піклування, якщо буде доведено, що правочин відповідає інтересам особи, над якою встановлена опіка.

Крім того, випадки нікчемності договору про закупівлю прямо передбачені п.21 особливостей, Договір про закупівлю є нікчемним у разі: 1) коли замовник уклав договір про закупівлю з порушенням вимог, визначених пунктом 5 цих особливостей; 2) укладення договору про закупівлю з порушенням вимог пункту 18 цих особливостей; 3) укладення договору про закупівлю в період оскарження відкритих торгів відповідно до статті 18 Закону та цих особливостей; 4) укладення договору з порушенням строків, передбачених абзацами третім та четвертим пункту 49 цих особливостей, крім випадків зупинення перебігу строків у зв`язку з розглядом скарги органом оскарження відповідно до статті 18 Закону з урахуванням цих особливостей; 5) коли назва предмета закупівлі із зазначенням коду за Єдиним закупівельним словником не відповідає товарам, роботам чи послугам, що фактично закуплені замовником.

Суд зазначає, що під жоден із зазначених у п.21 Особливостей випадків нікчемності укладений із ТОВ «Діксі-Центр» договір про закупівлю не підпадає.

В оскаржуваному Висновку відповідач зазначає, що відповідно до пункту 5 Особливостей забороняється придбання замовниками товарів, робіт і послуг до/без проведення процедури закупівлі відкриті торги, визначеної цими особливостями. Разом з цим, відповідно до підпункту 1 пункту 21 Особливостей договір про закупівлю є нікчемним у разі, коли замовник уклав договір про закупівлю з порушенням вимог, визначених пунктом 5 цих особливостей. Однак, позивачем було проведено процедуру відкритих торгів у встановленому чинним законодавством порядку та в подальшому, через відміну закупівлі, було укладено договір без застосування електронної системи закупівель на підставі підпункту 6 пункту 13 Особливостей.

Оспорюваними є правочини: 1. що вчинені неповнолітньою особою за межами своєї цивільної дієздатності (стаття 222 ЦК України); 2. що вчинені фізичною особою, що обмежена у дієздатності, без згоди піклувальника (стаття 223 ЦК України); 3. 4. 5. 6. що вчинені під впливом помилки (стаття 229 ЦК України); що вчинені під впливом тяжкої обставини (стаття 233 ЦК України); фіктивні (стаття 234 ЦК України); удавані (стаття 235 ЦК України).

- Недійсний правочин не створює юридичних наслідків, крім тих, що пов`язані з його недійсністю.

- У разі недійсності правочину кожна із сторін зобов`язана повернути другій стороні у натурі все, що вона одержала на виконання цього правочину, а в разі неможливості такого повернення - відшкодувати вартість того, що одержано.

- Якщо у зв`язку із вчиненням недійсного правочину другій стороні або третій особі завдано збитків та моральної шкоди, вони підлягають відшкодуванню винною стороною.

Таким чином суд зазначає, що для припинення зобов`язання законодавством вимагаються одні правові підстави, а для визнання договору недійсним вимагаються інші правові підстави.

Наслідки припинення зобов`язання та наслідки визнання договору недійсним зовсім інші та фактично протилежні.

Тому вказівка відповідача для замовника усунути виявлене порушення шляхом припинення зобов`язань за договором, є не конкретною, не чітко визначеною, такою, що може призвести до неправомірних дій та збитків для Замовника, а також суперечливою та взаємовиключною.

Суд, аналізуючи наведені вище норми закону, укладений між сторонами Договір про закупівлю не містить критеріїв та підстав для визнання його недійсним та умов для його дострокового припинення, оскільки ТОВ «Діксі-Центр» умови договору не порушені.

Також, Замовник не може здійснити заходів щодо розірвання укладеного договору із ТОВ «Діксі-Центр».

Згідно ст. 509 Цивільного кодексу України, зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від вчинення певної дії (негативне зобов`язання), а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку.

Статтею 526 ЦК України передбачено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Виконання зобов`язань, реалізація, зміна та припинення певних прав у договірному зобов`язанні можуть бути зумовлені вчиненням або утриманням від вчинення однією із сторін у зобов`язанні певних дій чи настанням інших обставин, передбачених договором, у тому числі обставин, які повністю залежать від волі однієї із сторін.

При цьому, відповідно до ст.525 ЦК України, одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом.

Статтею 214 ЦК України встановлено, що особи, які вчинили дво- або багатосторонній правочин, мають право за взаємною згодою сторін, а також у випадках, передбачених законом, відмовитися від нього, навіть і в тому разі, якщо його умови повністю ними виконані. Відмова від правочину вчиняється у такій самій формі, в якій було вчинено правочин. Правові наслідки відмови від правочину встановлюються законом або домовленістю сторін.

Таким чином, розірвання укладеного із переможцем процедури закупівлі можливе лише за взаємною згодою сторін. Окрім того, одностороння відмова від договору та невиконання його умов зі сторони замовника може мати наслідком стягнення із Замовника штрафних санкцій та понесення в майбутньому судових та інших витрат.

Верховний Суд в своєму рішенні, що набрало законної сили 4 травня 2023 року (справа 160/5890/22), щодо визначеного способу усунення виявлених під час моніторингу порушень, (шляхом припинення зобов`язань за договором, зокрема із застосуванням відповідних наслідків недійсності/нікчемності договору), вважає висновок, який є актом індивідуальної дії та породжує обов`язки для замовника таким, що не відповідає критеріям, встановленим ч. 2 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України.

Статтею 651 Цивільного кодексу України передбачено, що договір може бути змінено або розірвано за рішенням суду на вимогу однієї із сторін у разі істотного порушення договору другою стороною та в інших випадках, встановлених договором або законом. Істотним є таке порушення стороною договору, коли внаслідок завданої цим шкоди друга сторона значною мірою позбавляється того, на що вона розраховувала при укладенні договору. У разі односторонньої відмови від договору у повному обсязі або частково, якщо право на таку відмову встановлено договором або законом, договір є відповідно розірваним або зміненим.

Встановлення у висновку про результати моніторингу процедури закупівлі вимоги вчинення дій щодо розірвання укладеного договору не віднесено до повноважень органу державного фінансового контролю та порушує принцип обґрунтованості та пропорційності. А також нівелює саме визначення моніторингу, його мету - аналіз дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель з метою запобігання порушенням законодавства у сфері публічних закупівель.

Аналогічна правова позиція висловлена апеляційними судами у постановах від 13 травня 2021 року по справі № 480/3326/20, від 30 березня 2021 року по справі № 540/2419/20, від 12 квітня 2021 року по справі № 580/2990/20, від 13 квітня 2021 року по справі № 520/14765/20, від 16 лютого 2021 року по справі № 400/3043/20, від 22 лютого 2022 року по справі 200/6861/21 та підтримана Верховним Судом.

В адміністративному судочинстві принцип верховенства права зобов`язує суд надавати законам та іншим нормативно-правовим актам тлумачення у спосіб, який забезпечує пріоритет прав людини при вирішенні справи. Тлумачення законів та нормативно-правових актів не може спричиняти несправедливих обмежень прав людини.

Предметом регулювання ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод є втручання держави у право на мирне володіння майном.

У практиці ЄСПЛ (серед багатьох інших, наприклад, рішення ЄСПЛ у справах "Спорронґ і Льоннрот проти Швеції" від 23.09.82, "Джеймс та інші проти Сполученого Королівства" від 21.02.86, "Щокін проти України" від 14.10.2010, "Сєрков проти України" від 07.07.2011, "Колишній король Греції та інші проти Греції" від 23.11.2000) напрацьовано три критерії, які слід оцінювати на предмет сумісності заходу втручання у право особи на мирне володіння майном із гарантіями ст. 1 Першого протоколу до Конвенції, а саме: чи є втручання законним; чи має воно на меті "суспільний", "публічний" інтерес; чи є такий захід (втручання у право на мирне володіння майном) пропорційним визначеним цілям.

Втручання держави у право на мирне володіння майном є законним, якщо здійснюється на підставі закону нормативно-правового акта, що має бути доступним для заінтересованих осіб, чітким і передбачуваним з питань застосування та наслідків дії його норм.

Втручання є виправданим, якщо воно здійснюється з метою задоволення "суспільного", "публічного" інтересу втручання держави у право на мирне володіння майном може бути виправдано за наявності об`єктивної необхідності у формі суспільного, публічного, загального інтересу, який може включати інтерес держави, окремих регіонів, громад чи сфер людської діяльності. Саме національні органи влади мають здійснювати первісну оцінку наявності проблеми, що становить суспільний інтерес, вирішення якої б вимагало таких заходів. Поняття "суспільний інтерес" має широке значення (рішення від 23.11.2000 у справі "Колишній король Греції та інші проти Греції"). Крім того, ЄСПЛ також визнає, що й саме по собі правильне застосування законодавства, безперечно, становить "суспільний інтерес" (рішення ЄСПЛ від 02.11.2004 у справі "Трегубенко проти України").

Критерій "пропорційності" передбачає, що втручання у право власності розглядатиметься як порушення ст. 1 Першого протоколу до Конвенції, якщо не було дотримано справедливої рівноваги (балансу) між інтересами держави (суспільства), пов`язаними з втручанням, та інтересами особи, яка так чи інакше страждає від втручання. "Справедлива рівновага" передбачає наявність розумного співвідношення (обґрунтованої пропорційності) між метою, визначеною для досягнення, та засобами, які використовуються. Необхідного балансу не буде дотримано, якщо особа несе "індивідуальний і надмірний тягар". При цьому з питань оцінки "пропорційності" ЄСПЛ, як і з питань наявності "суспільного", "публічного" інтересу, визнає за державою досить широку "сферу розсуду", за винятком випадків, коли такий "розсуд" не ґрунтується на розумних підставах.

Отже, з огляду на практику ЄСПЛ, оскаржуваний висновок не відповідає критерію "пропорційності", оскільки вимога припинити договір, який сумлінно виконується сторонами, може призвести до безпідставного порушення майнових прав господарюючих суб`єктів - сторін договору.

Зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в оскаржуваному висновку Держаудитслужби, складеному за результатами моніторингу закупівлі не є пропорційним, оскільки його реалізація не матиме наслідком досягнення справедливого балансу між інтересами Замовника, що зводиться до інтересів громадян, та публічними інтересами.

Як зазначено в п. 58 рішення Європейського суду з прав людини у справі "Серявін та інші проти України", суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішенні судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча п. 1 ст. 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення.

З огляду на вищевикладене суд дійшов висновку, що оскаржуваний висновок Держаудитслужби не спрямований на досягнення легітимної мети та не є співмірним з нею, оскільки суть «виявлених порушень» жодним чином не зачіпає бюджетні інтереси, а задоволення вимоги призведе до настання несприятливих наслідків, у зв`язку з чим, цей висновок є протиправним та таким, що підлягає скасуванню.

Крім того суд зазначає, що відповідно до частини третьої статті 8 Закону України «Про публічні закупівлі» повідомлення про прийняття рішення про початок моніторингу процедури закупівлі орган державного фінансового контролю оприлюднює в електронній системі закупівель протягом двох робочих днів з дня прийняття такого рішення із зазначенням унікального номера оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєного електронною системою закупівель, та/або унікального номера повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі, а також опису підстав для здійснення моніторингу процедури закупівлі.

Згідно інформації про початок моніторингу процедури закупівлі підставою для прийняття рішення про початок моніторингу відповідачем вказано: «виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель».

Отож, виходячи з норми частини третьої статті 8 Закону України «Про публічні закупівлі», зазначивши підставу з переліку, визначеного частиною другою статті 8 Закону України «Про публічні закупівлі», орган державного фінансового контролю повинен навести опис визначеної ним підстави для здійснення моніторингу процедури закупівлі . Опис підстави (підстав) повинен містити відповідні обґрунтування для прийняття рішення про початок моніторингу процедури закупівлі.

Це також випливає зі змісту пункту 5 розділу II "Порядок заповнення вступної частини форми висновку" Порядку заповнення форми висновку про результати моніторингу процедури закупівлі, затвердженим наказом Міністерства фінансів України від 08 вересня 2020 року N552, зареєстровано в Міністерстві юстиції України 01 жовтня 2020 р. за N958/35241 (далі - Порядок N 552), в якому зазначено, що у пункті 5 вступної частини висновку зазначається (зазначаються) підстава (підстави), визначена (визначені) статтею 8 Закону України "Про публічні закупівлі", за наявності якої (яких) керівник органу державного фінансового контролю або його заступник прийняв рішення про початок моніторингу процедури закупівлі.

Тобто частиною третьою статті 8 Закону України "Про публічні закупівлі" вимагається зазначати саме опис підстав для здійснення моніторингу процедури закупівлі у повідомленні про прийняття рішення про початок моніторингу процедури закупівлі. Натомість відповідно до Порядку N 552 уже у самому висновку за результатами моніторингу процедури закупівлі, а саме у пункті 5 вступної частини висновку зазначається (зазначаються) підстава (підстави), визначена (визначені) статтею 8 Закону України "Про публічні закупівлі", за наявності якої (яких) керівник органу державного фінансового контролю або його заступник прийняв рішення про початок моніторингу процедури закупівлі.

Натомість згідно інформації про початок моніторингу процедури закупівлі (Наказ від 03.09.2025 № 231), оприлюдненій в електронній системі закупівель, відповідачем приведено лише підставу (з переліку, визначеного частиною другою статті 8 Закону України Про публічні закупівлі) для прийняття рішення про початок моніторингу (виявлення органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації) та в порушення частини 3 статті 8 Закону України «Про публічні закупівлі», відповідачем не вказано ознак виявленого порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель виявлені та в якій саме інформації оприлюдненій в електронній системі закупівель.

Крім того, Висновок також не містить відомостей з приводу виявлених ознак порушення законодавства у сфері публічних закупівель, які стали підставою для здійснення моніторингу.

Отже, обмежившись зазначенням підстави для початку проведення моніторингу закупівлі як "Виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель" на етапі початку моніторингу відповідач порушив частину третю статті 8 Закону України "Про публічні закупівлі" щодо опису підстав для здійснення моніторингу закупівлі.

Згідно тексту Висновку відповідач також не здійснює посилання на зазначену інформацію (найменування та реквізити документів), яка б підтверджувала виявлені ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, що стала підставою для здійснення самого моніторингу та які порушення стали підставою для проведення моніторингу.

Тобто, на обґрунтування початку здійснення моніторингу закупівлі ДАС України зазначає наявність інформації, яка вказує на ознаки порушення позивачем законодавства у сфері публічних закупівель, однак за результатами проведення моніторингу на підтвердження факту порушення зі сторони позивача, здійснює посилання виключно на виявлені в період здійснення моніторингу недоліки.

Таким чином суд дійшов висновку, що здійснений відповідачем моніторинг був проведений без належних підстав та повноважень.

Згідно п.41 висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Згідно рішення Європейського суду з прав людини по справі "Серявін та інші проти України"(п.58) суд вказує, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішенні судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються.

Хоча п. 1 ст. 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення.

Усі інші аргументи сторін вивчені судом, однак є такими, що не потребують детального аналізу у судовому рішенні, оскільки вищенаведених висновків суду не спростовують.

Відповідно до частини 1 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Частиною 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідно до ст. 2 КАС України, завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Отже, розглянувши подані сторонами документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до висновку про те, що позовні вимоги підлягають задоволенню.

Керуючись статтями 14, 243-246, 293, 295-296 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов Комунального закладу "Близнюківський ліцей Близнюківської селищної ради Лозівського району Харківської області" (вул. Юрка Старостіна, буд. 2, с-ще Близнюки, Лозівський р-н, Харківська обл., 64801) до Північно-східного офісу Держаудитслужби (майдан Свободи, буд. 5, Держпром, 4 під., 10 пов., м. Харків, Харківська обл., Харківський р-н, 61022), третя особа - Товариство з обмеженою відповідальністю «Діксі-Центр» (вул. Ушинського, буд. 40, м. Київ, 03151) про визнання протиправним та скасування висновку - задовольнити в повному обсязі.

Скасувати Висновок Північно-східного офісу Держаудитслужби про результати моніторингу процедури закупівлі № UA-2025-09-26-008369-a.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Північно-східного офісу Держаудитслужби на користь Комунального закладу "Близнюківський ліцей Близнюківської селищної ради Лозівського району Харківської області" сплачений судовий збір у сумі 3028 (три тисячі двадцять вісім) грн. 00 коп.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не були вручені у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Спірідонов М.О.