Справа № 320/41637/24
Суддя: Берназюк Я.О.
Дата ухвалення: 2026-04-06 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 квітня 2026 року

м. Київ

справа № 320/41637/24

адміністративне провадження № К/990/48843/25

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду: судді-доповідача Берназюка Я.О., суддів Чиркіна С.М. та Шарапи В.М., розглянувши у порядку письмового провадження у касаційній інстанції адміністративну справу

за позовом ОСОБА_1

до ІНФОРМАЦІЯ_1

про визнання протиправними дій,

за касаційною скаргою ОСОБА_1

на постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 11 листопада 2025 року (прийняту у складі колегії: головуючого судді Русанової В.Б., суддів: П`янової Я.В., Бегунца А.О.),

У С Т А Н О В И В :

Короткий зміст позовних вимог

1. У вересні 2024 року ОСОБА_1 (далі - ОСОБА_1 , позивач, скаржник) звернувся до адміністративного суду з позовом до ІНФОРМАЦІЯ_1 (далі - відповідач, ІНФОРМАЦІЯ_1 ), в якому просив:

- визнати протиправними дії ІНФОРМАЦІЯ_1 щодо відмови підготувати і надати до Головного управління Пенсійного фонду України у Київській області довідку про розмір грошового забезпечення ОСОБА_1 станом на 01 лютого 2023 року у відповідності до вимог статей 43 і 63 Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби та деяких інших осіб» від 09 квітня 1992 року №2262-XII (далі - Закон №2262-XII) з урахуванням положень Постанови Кабінету Міністрів України «Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб» від 30 серпня 2017 року №704 (далі - Постанова КМУ №704), визначивши посадовий оклад і оклад за військовим званням шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 01 січня 2023 року, на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками до вказаної постанови та з обов`язковим зазначенням відомостей про розміри щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (надбавки, доплати, підвищення) та премії, визначених виходячи з оновленого посадового окладу та окладу за військовим званням, для здійснення перерахунку з 01 березня 2023 року розміру пенсії;

- зобов`язати ІНФОРМАЦІЯ_1 підготувати і надати до Головного управління Пенсійного фонду України у Київській області довідку про розмір грошового забезпечення ОСОБА_1 станом на 01 лютого 2023 року у відповідності до вимог статей 43 і 63 Закону №2262-ХII з урахуванням положень Постанови КМУ №704 визначивши посадовий оклад і оклад за військовим званням шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 01 січня 2023 року, на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками до вказаної постанови та з обов`язковим зазначенням відомостей про розміри щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (надбавки, доплати, підвищення) та премії, визначених виходячи з оновленого посадового окладу та окладу за військовим званням, для здійснення перерахунку з 01 березня 2023 року розміру пенсії.

2. Позовні вимоги обґрунтовані тим, що позивач є пенсіонером та отримує пенсію за вислугу років на підставі Закону №2262-ХІІ. У зв`язку з визнанням протиправними та скасуванням пунктів 1, 2, 6 постанови Кабінету Міністрів України "Про перерахунок пенсій особам, які звільнені з військової служби, та деяким іншим категоріям осіб" (далі - постанова КМУ №103), позивач звернувся до відповідача із заявою про оформлення та направлення до Головного управління Пенсійного фонду України у Київській області нової довідки про розмір грошового забезпечення для перерахунку пенсії відповідно до постанови КМУ №704) станом на 01 лютого 2023 року, із обов`язковим зазначенням у ній відомостей про розміри основних і щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (надбавок, доплат, підвищень) та премії, визначених шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, установленого законом на 01 січня 2023 року, на відповідний тарифний коефіцієнт. Проте відповідач відмовив у виготовленні такої довідки, що стало підставою для звернення до суду.

Короткий зміст рішень судів попередніх інстанцій

3. Рішенням Київського окружного адміністративного суду від 09 червня 2025 року позов задоволено.

4. Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції виходив з того, що відмова відповідача у видачі довідки про грошове забезпечення є протиправною. Суд першої інстанції зазначив, що після скасування пункту 6 постанови КМУ №103 підлягає застосуванню первинна редакція пункту 4 постанови КМУ №704, яка передбачає визначення окладів виходячи з прожиткового мінімуму, встановленого на 1 січня відповідного року, а відтак у позивача виникло право на отримання довідки з урахуванням прожиткового мінімуму на 01 січня 2023 року. Також суд першої інстанції виходив з того, що зростання прожиткового мінімуму є підставою для зміни грошового забезпечення, що, відповідно до статей 43, 63 Закону №2262-XII, і зумовлює право на перерахунок пенсії.

5. Постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 11 листопада 2025 року скасовано рішення Київського окружного адміністративного суду від 09 червня 2025 року і ухвалено нове рішення, яким відмовлено у задоволенні позову.

6. Відмовляючи у задоволенні позовних вимог суд апеляційної інстанції виходив з того, що передумовою перерахунку пенсії, відповідно до статей 43, 63 Закону №2262-XII, є зміна грошового забезпечення, здійснена саме на підставі рішення Кабінету Міністрів України, тоді як станом на 01 лютого 2023 року таке рішення відсутнє, а отже відсутній і юридичний факт, з яким закон пов`язує виникнення права на перерахунок. Суд апеляційної інстанції зазначив, що посилання позивача на Окреме доручення Міністра оборони України від 01 лютого 2023 року №2683/з є безпідставним, оскільки воно має відомчий, внутрішній та тимчасовий характер, не є нормативно-правовим актом, не створює правових підстав для перерахунку пенсії та не поширюється на осіб, звільнених зі служби.

Короткий зміст та обґрунтування вимог касаційної скарги

7. Не погоджуючись з постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 11 листопада 2025 року, посилаючись на неправильне застосування норм матеріального та процесуального права, позивач звернувся з касаційною скаргою до Верховного Суду, в якій просить скасувати постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 11 листопада 2025 року і залишити в силі рішення суду першої інстанції.

8. На обґрунтування касаційної скарги скаржник зазначає, що судами першої та апеляційної інстанцій ухвалено оскаржувані судові рішення з неправильним застосуванням положень статей 43, 63 Закону №2262-ХІІ, пункту 4 постанови КМУ №704 та без урахування висновків Верховного Суду, викладених у постановах від 02 серпня 2022 року у справі №440/6017/21, від 09 травня 2024 року у справі №340/4085/23.

9. У касаційній скарзі позивач зазначає, що суд апеляційної інстанції помилково ототожнив предмет спору у цій справі зі справами, в яких предметом оскарження була безпосередньо Телеграма (Окреме доручення) Міністра оборони України №2683/з від 01 лютого 2023 року. Скаржник стверджує, що його право на перерахунок виникло в силу Закону України «Про Державний бюджет України на 2023 рік», а не відомчого розпорядження.

10. Скаржник також наголошує, що суд апеляційної інстанції не врахував висновок Верховного Суду, викладений у постанові від 02 серпня 2022 року у справі №440/6017/21, у якій зазначено, що з 01 січня 2020 року положення пункту 4 Постанови КМУ №704 в частині використання прожиткового мінімуму станом на 01 січня 2018 року не відповідають актам вищої юридичної сили. Тому має застосовуватися прожитковий мінімум, встановлений законом на 1 січня відповідного календарного року, тобто у даному випадку станом на 01 січня 2023 року.

11. Скаржник посилається також на постанову Верховного Суду від 09 травня 2024 року у справі №340/4085/23, у якій зазначено, що зростання прожиткового мінімуму є підставою для видачі нової довідки та перерахунку пенсії, якщо це призводить до зміни розміру хоча б одного з видів грошового забезпечення.

12. Скаржник стверджує, що суд апеляційної інстанції помилково застосував висновки Верховного Суду у справах №520/17087/23, №520/19420/23 та №260/3080/23, оскільки у цих справах оцінювався обов`язок видати довідку у зв`язку з прийняттям Окремого доручення Міністра оборони України №2683/з. Натомість у цій справі вимога базується на законодавчому збільшенні прожиткового мінімуму, а не на окремому дорученні Міністра.

Процесуальні дії у справі та клопотання учасників справи

13. Касаційна скарга надійшла до Суду 26 листопада 2025 року.

14. Ухвалою Верховного Суду від 09 грудня 2025 року відкрито касаційне провадження у справі № 320/41637/24, витребувано адміністративну справу та запропоновано учасникам справи надати відзив на касаційну скаргу.

15. Ухвалою Верховного Суду від 03 квітня 2026 року справу призначено до розгляду в порядку письмового провадження за наявними матеріалами без повідомлення та виклику учасників справи колегією у складі трьох суддів з 06 квітня 2026 року.

16. При розгляді цієї справи в касаційному порядку учасниками справи клопотань заявлено не було.

Позиція інших учасників справи

17. Від відповідача відзиву на касаційну скаргу не надходило, що відповідно до статті 338 КАС України не перешкоджає касаційному перегляду рішень судів попередніх інстанцій. При цьому колегія суддів зазначає, що копія ухвали Верховного Суду про відкриття касаційного провадження доставлена в кабінет Електронного суду 09 грудня о 20:56.

Обставини справи, встановлені судами попередніх інстанцій

18. Суди попередніх інстанцій на підставі наявних у матеріалах справи доказів встановили, що позивач перебуває на обліку в Головному управлінні Пенсійного фонду України у Київській області та отримує пенсію, призначену відповідно до Закону №2262-ХІІ.

19. 29 серпня 2024 року позивач звернувся до відповідача із заявою, в якій просив підготувати та направити до Головного управління Пенсійного фонду України у Київській області довідку про розмір грошового забезпечення для перерахунку пенсії із зазначенням відомостей про розмір складових грошового забезпечення станом на 01 лютого 2023 року, із зазначенням відомостей про розміри грошового окладу, окладу за військове звання, визначених шляхом множення розміру прожиткового мінімуму працездатних осіб, встановленого на 01 січня відповідного року, на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1, 12, 13, 14 до постанови КМУ №704, а також процентної надбавки за вислугу років, щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (надбавки, доплати, підвищення) та премії.

20. Листом від 29 серпня 2024 року №2/3/1/10551 ІНФОРМАЦІЯ_1 повідомив про відсутність підстав для оформлення нової довідки, зазначивши, що постановою Кабінету Міністрів України «Про скасування підпункту 1 пункту 3 змін, що вносяться до постанов Кабінету Міністрів України, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 21 лютого 2018 року № 103, та внесення зміни до пункту 4 постанови Кабінету Міністрів України від 30 серпня 2017 року № 704» від 12 травня 2023 року №481 (далі - постанова КМУ №481) скасовано підпункт 1 пункту 3 змін, що вносяться до постанов Кабінету Міністрів України, затверджених постановою КМУ №103, та передбачено, що розміри посадових окладів, окладів за військовими (спеціальними) званнями розраховуються виходячи з розміру 1762 гривні та визначаються шляхом множення на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1, 12, 13 і 14.

21. Вважаючи такі дії протиправними, позивач звернувся до суду за захистом своїх прав.

ПОЗИЦІЯ ВЕРХОВНОГО СУДУ

Оцінка висновків судів попередніх інстанцій і доводів учасників справи

22. Надаючи правову оцінку встановленим обставинам справи та доводам касаційної скарги, а також виходячи з меж касаційного перегляду справи, визначених статтею 341 КАС України, колегія суддів зазначає наступне.

23. Згідно з положенням частини четвертої статті 328 КАС України підставами касаційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

24. Відповідно до частин першої, другої та третьої статті 242 КАС України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

25. Крім того стаття 2 та частина четверта статті 242 КАС України встановлюють, що судове рішення має відповідати завданню адміністративного судочинства, а саме - бути справедливим та неупередженим, своєчасно вирішувати спір у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

26. Зазначеним вимогам процесуального закону постанова Шостого апеляційного адміністративного суду від 11 листопада 2025 року не відповідає, а викладені у касаційній скарзі доводи є обґрунтованими з огляду на таке.

27. Відповідно до статті 19 Конституції України правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством.

Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

28. Згідно зі статтею 68 Конституції України кожен зобов`язаний неухильно додержуватися Конституції України та законів України, не посягати на права і свободи, честь і гідність інших людей.

29. Зазначені норми означають, що з метою гарантування правового порядку в Україні кожен суб`єкт приватного права зобов`язаний добросовісно виконувати свої обов`язки, передбачені законодавством, а у випадку невиконання відповідних приписів - зазнавати встановлених законодавством негативних наслідків.

30. Водночас, суб`єкт владних повноважень зобов`язаний діяти лише на виконання закону, за умов і обставин, визначених ним, вчиняти дії, не виходячи за межі прав та обов`язків, дотримуватися встановленої законом процедури, обирати лише встановлені законодавством України способи правомірної поведінки під час реалізації своїх владних повноважень.

31. У статті 1, частині першій статті 2 Конституції України встановлено, що Україна проголошена суверенною і незалежною, демократичною, соціальною, правовою державою, суверенітет якої поширюється на всю її територію.

32. Відповідно до частини другої статті 3 Основного Закону України права і свободи людини та їх гарантії визначають зміст і спрямованість діяльності держави; держава відповідає перед людиною за свою діяльність; утвердження і забезпечення прав і свобод людини є головним обов`язком держави.

33. В Україні визнається і діє принцип верховенства права; Конституція України має найвищу юридичну силу; зокрема, закони приймаються на основі Конституції України та повинні відповідати їй; норми Конституції України є нормами прямої дії; органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України (стаття 8, частина друга статті 19 Основного Закону України).

34. Відповідно до статті 46 Конституції України громадяни мають право на соціальний захист, що включає право на забезпечення їх у разі повної, часткової або тимчасової втрати працездатності, втрати годувальника, безробіття з незалежних від них обставин, а також у старості та в інших випадках, передбачених законом.

35. Це право гарантується загальнообов`язковим державним соціальним страхуванням за рахунок страхових внесків громадян, підприємств, установ і організацій, а також бюджетних та інших джерел соціального забезпечення; створенням мережі державних, комунальних, приватних закладів для догляду за непрацездатними.

36. За приписами пункту 6 частини першої статті 92 Конституції України основи соціального захисту, форми і види пенсійного забезпечення визначаються виключно законами України.

37. Крім конституційних гарантій, право на соціальний захист в Україні ґрунтується також на міжнародних зобов`язаннях держави, зокрема на положеннях Європейської соціальної хартії (European Social Charter) (переглянутої), вчиненої у м. Страсбурзі 03 травня 1996 року та ратифікованої Законом України від 14 вересня 2006 року № 137-V «Про ратифікацію Європейської соціальної хартії (переглянутої)» (далі - Хартія).

38. Відповідно до пункту 3 статті 12 Хартії з метою забезпечення ефективного здійснення права на соціальне забезпечення Сторони зобов`язуються докладати зусиль для поступового підвищення системи соціального забезпечення на більш високий рівень.

39. Також статтею 23 Хартії передбачено, що кожна особа похилого віку має право на соціальний захист.

40. Умови, норми і порядок пенсійного забезпечення громадян України із числа осіб, які перебували, зокрема, на військовій службі, визначає Закон № 2262-ХІІ. Цим Законом держава гарантує гідне пенсійне забезпечення осіб, які мають право на пенсію, шляхом встановлення їм пенсій не нижче прожиткового мінімуму, визначеного законом, перерахунок призначених пенсій у зв`язку із збільшенням рівня грошового забезпечення, надання передбачених законодавством державних соціальних гарантій, вжиття на державному рівні заходів, спрямованих на їх соціальний захист.

41. Правовою основою для реалізації гарантії перерахунку призначених пенсій у зв`язку зі збільшенням рівня грошового забезпечення військовослужбовців, які проходять військову службу, є положення частини третьої статті 43 та статті 63 Закону № 2262-ХІІ.

42. Частиною третьою статті 43 Закону № 2262-ХІІ (у редакції, чинній на момент виникнення спірних відносин) передбачено, що пенсії особам з числа військовослужбовців (крім військовослужбовців строкової служби) рядового, сержантського, старшинського та офіцерського складу, особам, які мають право на пенсію за цим Законом, та членам їх сімей обчислюються з розміру грошового забезпечення, враховуючи відповідні оклади за посадою, оклади та/чи доплати за військове (спеціальне) звання, військовим (спеціальним) званням, процентну надбавку (доплату) за вислугу років, щомісячні додаткові види грошового забезпечення (надбавки, доплати, підвищення) та премії в розмірах, установлених законодавством, з якого було сплачено єдиний внесок на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, а до 1 січня 2011 року - страхові внески на загальнообов`язкове державне пенсійне страхування, у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

43. У разі, якщо на момент призначення або виплати пенсії відбулася зміна розміру хоча б одного з видів грошового забезпечення та/або були введені для зазначених категорій осіб нові щомісячні додаткові види грошового забезпечення (надбавки, доплати, підвищення) та премії у розмірах, встановлених законодавством, пенсія призначається з урахуванням таких змін та/або нововведень, а призначена пенсія підлягає невідкладному перерахунку (частина вісімнадцята статті 43 Закону № 2262-ХІІ).

44. Згідно із частинами першою та другою статті 63 Закону № 2262-ХІІ перерахунок раніше призначених пенсій військовослужбовцям, особам, які мають право на пенсію за цим Законом та членам їх сімей у зв`язку із введенням в дію цього Закону провадиться за документами, що є у пенсійній справі, а також додатковими документами, поданими пенсіонерами на час перерахунку.

45. Якщо пенсіонер згодом подасть додаткові документи, які дають право на подальше підвищення пенсії, то пенсія перераховується за нормами цього Закону. При цьому перерахунок провадиться за минулий час, але не більш як за 12 місяців з дня подання додаткових документів і не раніше, ніж з дня введення в дію цього Закону.

46. Усі призначені за цим Законом пенсії підлягають перерахунку у зв`язку з підвищенням грошового забезпечення відповідних категорій військовослужбовців, осіб, які мають право на пенсію за цим Законом, на умовах, у порядку та розмірах, передбачених Кабінетом Міністрів України. У разі якщо внаслідок перерахунку пенсій, передбаченого цією частиною, розміри пенсій звільненим із служби військовослужбовцям, особам, які мають право на пенсію за цим Законом, є нижчими, зберігаються розміри раніше призначених пенсій (частина четверта статті 63 Закону № 2262-ХІІ).

47. Отже, Кабінету Міністрів України надано право встановлювати умови та порядок перерахунку пенсій, а також розміри складових грошового забезпечення для такого перерахунку.

48. Механізм проведення перерахунку пенсій, призначених відповідно до Закону № 2262-ХІІ, визначений Порядком проведення перерахунку пенсій, призначених відповідно до Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб», затвердженим Постановою Кабінету Міністрів України від 13 лютого 2008 року № 45 (далі - Порядок № 45), згідно із пунктом 1 якого пенсії, призначені відповідно до Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб», у зв`язку з підвищенням грошового забезпечення відповідних категорій військовослужбовців, осіб, які мають право на пенсію згідно із Законом, перераховуються на умовах та в розмірах, передбачених Кабінетом Міністрів України.

49. Згідно із пунктом 2 Порядку № 45 Пенсійний фонд України після прийняття Кабінетом Міністрів України рішення щодо перерахунку пенсій та отримання відповідного повідомлення від Мінсоцполітики повідомляє своїм головним управлінням в Автономній Республіці Крим, областях, мм. Києві та Севастополі (далі - головні управління Пенсійного фонду України) про підстави для проведення перерахунку пенсій та про необхідність підготовки списків осіб, пенсії яких підлягають перерахунку (далі - списки), та надсилає відповідну інформацію Міноборони, МВС, Національній поліції, Мін`юсту, Мінінфраструктури, СБУ, Службі зовнішньої розвідки, ДФС, Управлінню державної охорони, Адміністрації Держспецзв`язку, Адміністрації Держприкордонслужби, ДСНС, Службі судової охорони (далі - державні органи).

50. Головні управління Пенсійного фонду України у десятиденний строк з моменту надходження зазначеного повідомлення складають списки за формою згідно з додатком 1 та подають їх органам, які уповноважені рішеннями керівників державних органів (далі - уповноважені органи) видавати довідки про розмір грошового забезпечення для перерахунку пенсії.

51. На підставі списків уповноважені органи готують довідки про розмір грошового забезпечення, що враховується для перерахунку пенсій, для кожної особи, зазначеної в списку, за формою згідно з додатками 2 і 3 (далі - довідки) та у місячний строк подають їх головним управлінням Пенсійного фонду України.

52. Довідки видаються державним органом, з якого особи були звільнені із служби, якщо інше не передбачено Порядком № 45 (пункт 3 Порядку № 45).

53. Таким чином, підставою для вчинення дій, спрямованих на перерахунок раніше призначених пенсій, є збільшення рівня грошового забезпечення діючих військовослужбовців та осіб, які мають право на пенсію за Законом № 2262-ХІІ. Перерахунок пенсії здійснюється управліннями Пенсійного фонду після надходження від уповноваженого органу відповідної довідки та виключно з урахуванням тих складових грошового забезпечення, які вказані у такій довідці.

54. Відмовляючи у задоволенні позовних вимог, суд апеляційної інстанції виходив з того, що відсутня передбачена законом підстава для перерахунку пенсії, оскільки станом на 01 лютого 2023 року не відбулося зміни грошового забезпечення на підставі рішення Кабінету Міністрів України, а Окреме доручення Міністра оборони України №2683/з не є нормативно-правовим актом і не створює правових наслідків для перерахунку пенсії.

55. Водночас, звертаючись з касаційною скаргою, позивач зазначає, що суд апеляційної інстанції неправильно застосував норми матеріального права, зокрема положення статей 43, 63 Закону №2262-ХІІ та пункту 4 постанови КМУ №704, а також безпідставно ототожнив предмет цього спору зі справами, в яких правова оцінка надавалася Окремому дорученню Міністра оборони України №2683/з. Скаржник наголошує, що його вимоги ґрунтуються не на відомчому акті, а на законодавчій зміні прожиткового мінімуму, встановленого Законом України «Про Державний бюджет України на 2023 рік», що відповідно до правових висновків Верховного Суду (зокрема у постанові від 02 серпня 2022 року у справі №440/6017/21) є самостійною підставою для визначення нового розміру грошового забезпечення та видачі довідки для перерахунку пенсії.

56. Оцінюючи доводи касаційної скарги, колегія суддів зазначає таке.

57. 30 серпня 2017 року Кабінет Міністрів України прийняв постанову № 704 «Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб», яка передбачала з 01 березня 2018 року збільшення розмірів посадових окладів та окладів за військовими (спеціальними) званнями військовослужбовців.

58. Пунктом 2 Постанови КМУ № 704, установлено, що грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу складається з посадового окладу, окладу за військовим (спеціальним) званням, щомісячних (підвищення посадового окладу, надбавки, доплати, винагороди, які мають постійний характер, премії) та одноразових додаткових видів грошового забезпечення.

59. Додатком 1 до Постанови КМУ № 704 встановлено тарифну сітку розрядів і коефіцієнтів посадових окладів військовослужбовців з числа осіб рядового, сержантського і старшинського складу, офіцерського складу (крім військовослужбовців строкової військової служби), осіб рядового і начальницького складу.

60. Пунктом 4 Постанови КМУ № 704 (у первинній редакції) передбачалось, що розміри посадових окладів, окладів за військовими (спеціальними) званнями військовослужбовців, осіб рядового та начальницького складу визначаються шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року (але не менше 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 1 січня календарного року), на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1, 12, 13, 14.

61. Також додатки 1, 12, 13, 14 до постанови КМУ № 704 містять примітки, відповідно до яких, зокрема посадові оклади за розрядами тарифної сітки та оклади за військовим (спеціальним) званням визначаються шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року (але не менше 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 1 січня календарного року), на відповідний тарифний коефіцієнт.

62. 21 лютого 2018 року Кабінет Міністрів України прийняв постанову № 103 «Про перерахунок пенсій особам, які звільнені з військової служби, та деяким іншим категоріям осіб» (далі - Постанова КМУ № 103).

63. Пунктом 6 Постанови КМУ № 103 внесено зміни до Постанови КМУ № 704, внаслідок яких пункт 4 цієї Постанови викладено у новій редакції, а саме: « 4. Установити, що розміри посадових окладів, окладів за військовими (спеціальними) званнями військовослужбовців, осіб рядового та начальницького складу визначаються шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 01 січня 2018 року, на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1, 12, 13 і 14» . Зміни до додатків 1, 12, 13 і 14 не вносилися.

64. Тобто з 01 січня 2018 року пункт 4 Постанови КМУ № 704 визначав, що при обчисленні розмірів посадових окладів, окладів за військовими (спеціальними) званнями військовослужбовців, осіб рядового та начальницького складу застосовується така розрахункова величина, як «розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 01 січня 2018 року».

65. Таким чином, станом на 01 березня 2018 року пункт 4 постанови КМУ № 704 визначав, що при обчисленні розмірів посадових окладів, окладів за військовими (спеціальними) званнями військовослужбовців, осіб рядового та начальницького складу використовується такий показник як розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня 2018 року.

66. Водночас Закон України «Про державні соціальні стандарти та державні соціальні гарантії» від 05 жовтня 2000 року № 2017-III (далі - Закон № 2017-III) визначає правові засади формування та застосування державних соціальних стандартів і нормативів, спрямованих на реалізацію закріплених Конституцією України та законами України основних соціальних гарантій, згідно із положеннями статті 1 якого державні соціальні стандарти - це встановлені законами, іншими нормативно-правовими актами соціальні норми і нормативи або їх комплекс, на базі яких визначаються рівні основних державних соціальних гарантій.

67. У свою чергу базовим державним соціальним стандартом є прожитковий мінімум, встановлений законом, на основі якого визначаються державні соціальні гарантії та стандарти у сферах доходів населення, житлово-комунального, побутового, соціально-культурного обслуговування, охорони здоров`я та освіти (стаття 6 Закону № 2017-III).

68. Прожитковий мінімум щороку затверджується Верховною Радою України в законі про Державний бюджет України на відповідний рік.

69. Згідно із частиною другою статті 92 Конституції України виключно законами України встановлюються, Державний бюджет України і бюджетна система України (пункт 1) та порядок встановлення державних стандартів (пункт 3).

70. Колегія суддів, враховуючи висновки Великої Палати Верховного Суду, зокрема у постанові від 9 червня 2022 року у справі № 520/2098/19 вказує, що законодавець делегував уряду повноваження на встановлення умов, порядку та розміру перерахунку пенсій особам, звільненим з військової служби, та деяким іншим категоріям осіб.

Під «умовами» слід розуміти встановлення Кабінетом Міністрів України необхідних обставин, які роблять можливим здійснення перерахунку пенсії.

Під «порядком» розуміється, що Кабінет Міністрів України має право на встановлення певної послідовності, черговості, способу виконання, методики здійснення перерахунку пенсій у зв`язку з підвищенням грошового забезпечення відповідних категорій військовослужбовців.

71. Величина грошового забезпечення як виплати, що є визначальною при перерахунку пенсії, встановлюється Кабінетом Міністрів України в межах повноважень щодо визначення «розміру» перерахунку пенсій. При цьому до повноважень Кабінету Міністрів України не входить зміна структури грошового забезпечення, натомість приводом для перерахунку пенсій є підвищення грошового забезпечення відповідних категорій, саме розмір якого (а не його складові) може змінюватись Кабінетом Міністрів України..

72. Отже, на думку колегії суддів, зазначення у пункті 4 Постанови КМУ № 704 у формулі обрахунку розміру посадового окладу та окладу за військовим (спеціальним) званням базового державного соціального стандарту (прожиткового мінімуму для працездатних осіб) як розрахункової величини для їх визначення, не суперечить делегованим Уряду повноваженням щодо визначення розміру грошового забезпечення для перерахунку пенсій, призначених згідно із Законом №2262-ХІІ.

73. Водночас, колегія суддів наголошує на тому, що Кабінет Міністрів України не уповноважений та не вправі установлювати розрахункову величину для визначення посадових окладів із застосуванням прожиткового мінімуму для працездатних осіб, який не відповідає нормативно-правовому акту вищої юридичної сили.

74. Аналогічна позиція у правовідносинах щодо наявності підстав для видачі довідки про розмір грошового забезпечення станом на 01 січня 2023 року висловлена Верховним Судом, зокрема у постанові від 09 травня 2024 року у справі № 340/4085/23.

75. Зміст прожиткового мінімуму як базового державного соціального стандарту узгоджується і з підходом, закріпленим у пункті 3 статті 12 Хартії, відповідно до якого держава має докладати зусиль для поступового підвищення системи соціального забезпечення на більш високий рівень. Отже, використання у сфері соціального забезпечення розрахункових величин, які не відображають установленого законом актуального соціального стандарту, суперечить самій природі такого підвищення.

76. У Дайджесті практики Європейського комітету з соціальних прав (Digest of the case law of the European Committee of Social Rights) зазначено, що пункт 3 статті 12 Хартії вимагає від держав-учасниць удосконалювати свою систему соціального забезпечення, а розширення механізмів захисту від нових ризиків або підвищення рівня виплат є прикладами такого вдосконалення. Водночас частково обмежувальний розвиток системи соціального забезпечення не становить автоматичного порушення пункту 3 статті 12 Хартії, але підлягає окремій оцінці.

77. За таких обставин закріплення у підзаконному нормативному акті сталої розрахункової величини для визначення посадових окладів та окладів за військовим званням у 2023 році, попри встановлення законом іншого актуального прожиткового мінімуму для працездатних осіб, не узгоджується з обов`язком держави забезпечувати розвиток, а не фактичне звуження змісту соціального забезпечення.

78. Суд також вказує, що частина третя статті 11 Закону №2262-XII містить безумовне застереження про те, що зміна умов і норм пенсійного забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб, які мають право на пенсію за цим Законом, здійснюється виключно шляхом внесення змін до цього Закону та Закону України від 09 липня 2003 року №1058-IV «Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування».

79. Юридична природа соціальних виплат, у тому числі пенсій, розглядається не лише з позицій права власності, але й пов`язує з ними принцип захисту «законних очікувань» (reasonable expectations) та принцип правової визначеності (legal certainty), що є невід`ємними елементами правової держави та принципу верховенства права.

80. У справі «Кечко проти України» (заява №63134/00) ЄСПЛ наголосив, що в межах свободи дій держави перебуває право визначати, які надбавки виплачувати своїм робітникам з державного бюджету. Держава може вводити, призупиняти чи закінчити виплату таких надбавок, вносячи відповідні зміни в законодавство. Однак якщо чинне правове положення передбачає виплату певних надбавок і дотримано всі вимоги, необхідних для цього, органи державної влади не можуть свідомо відмовляти у цих виплатах, доки відповідні положення є чинними (пункт 23). Тобто коли соціальна чи інша подібна виплата закріплена законом, вона має виплачуватися на основі чітких і об`єктивних критеріїв, і якщо людина очевидно підходить під ці критерії - це породжує у такої людини виправдане очікування в розумінні статті 1 Першого протоколу.

81. Відповідно до статті 7 КАС України суд вирішує справи відповідно до Конституції та законів України, а також міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України. Суд застосовує інші правові акти, прийняті відповідним органом на підставі, у межах повноважень та у спосіб, визначені Конституцією та законами України. У разі невідповідності правового акта Конституції України, закону України, міжнародному договору, згода на обов`язковість якого надана Верховною Радою України, або іншому правовому акту суд застосовує правовий акт, який має вищу юридичну силу, або положення відповідного міжнародного договору України.

82. Верховний Суд неодноразово наголошував, що суди не повинні застосовувати положення нормативно-правових актів, які не відповідають Конституції та законам України, незалежно від того, чи оскаржувались такі акти в судовому порядку та чи є вони чинними на момент розгляду справи, тобто згідно з правовою позицією Верховного Суду такі правові акти (як закони, так і підзаконні акти) не можуть застосовуватися навіть у випадках, коли вони є чинними (постанови від 12 березня 2019 року у справі №913/204/18, від 10 березня 2020 року у справі №160/1088/19).

83. Подібні правовідносини також були предметом розгляду Верховним Судом у справі №440/6017/21.

84. У згаданій справі Верховний Суд на підстав аналізу наведених вище норм права дійшов таких правових висновків:

- з 01 січня 2020 року положення пункту 4 постанови № 704 в частині визначення розрахунковою величиною для визначення посадових окладів, розрахованих згідно з постановою № 704 прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня 2018 року не відповідає правовим актам вищої юридичної сили, згідно із якими прожитковий мінімум як базовий державний стандарт був змінений на відповідний рік у тому числі як розрахункова велична для визначення посадових окладів, заробітної плати, грошового забезпечення працівників державних органів;

- через зростання прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, зокрема, згідно із Законом № 1082-IX, у осіб з числа військовослужбовців виникло право на отримання довідки про розміри грошового забезпечення для перерахунку пенсії за формою, що передбачена додатком 2 до Порядку №45, з урахуванням оновлених даних про розмір посадового окладу та окладу за військовим (спеціальним) званням, які визначаються шляхом застосування пункту 4 постанови № 704 із використанням для їх визначення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року (через його збільшення на відповідний рік).

85. Такий висновок у подальшому неодноразово підтриманий Верховним Судом, зокрема, у постановах від 31 серпня 2022 року у справі № 120/8603/21-а, від 12 вересня 2022 року у справі № 500/1813/21, від 22 вересня 2022 року у справі № 500/3840/21, від 16 листопада 2022 року у справі №120/648/22-а, від 22 березня 2023 року у справі № 340/10333/21, від 29 березня 2023 року у справі № 640/8668/21.

86. Наведене у сукупності свідчить про обґрунтованість доводів касаційної скарги ОСОБА_1 щодо неправильного застосування судом апеляційної інстанції норм матеріального права, а саме положень статей 43, 63 Закону №2262-ХІІ та пункту 4 постанови Кабінету Міністрів України №704, а також неврахування правових висновків Верховного Суду, викладених у постановах від 02 серпня 2022 року у справі №440/6017/21 та від 09 травня 2024 року у справі №340/4085/23.

87. За таких обставин колегія суддів дійшла висновку, що висновки суду апеляційної інстанції є помилковими, оскільки вони ґрунтуються на неправильному розумінні правової природи підстав для видачі відповідної довідки, тоді як суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та застосував норми матеріального права, дійшовши обґрунтованого висновку про наявність підстав для задоволення позову.

88. Крім того, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції щодо безпідставності посилань відповідача на постанову КМУ №481 як на підставу для відмови у видачі довідки. Суд першої інстанції обґрунтовано виходив з того, що зазначеною постановою було змінено механізм визначення розмірів посадових окладів та окладів за військовими званнями шляхом встановлення фіксованої розрахункової величини, однак такі зміни набрали чинності лише 20 травня 2023 року, тобто після виникнення спірних правовідносин.

89. Водночас спір у цій справі стосується правовідносин, що виникли станом на січень-лютий 2023 року, а відтак положення постанови КМУ №481 не підлягають застосуванню до цих правовідносин, оскільки відповідно до статті 58 Конституції України нормативно-правові акти не мають зворотної дії в часі, якщо інше прямо не встановлено. Отже, суд першої інстанції дійшов правильного висновку, що зазначена постанова не могла бути належною правовою підставою для відмови у видачі довідки про розмір грошового забезпечення станом на відповідну дату.

90. Згідно з імперативними вимогами статті 341 КАС України суд касаційної інстанції переглядає судові рішення в межах доводів та вимог касаційної скарги; на підставі встановлених фактичних обставин справи лише перевіряє правильність застосування судом першої чи апеляційної інстанції норм матеріального та дотримання норм процесуального права.

Висновки за результатами розгляду касаційної скарги

91. Відповідно до статті 352 КАС України суд касаційної інстанції скасовує постанову суду апеляційної інстанції повністю або частково і залишає в силі судове рішення суду першої інстанції у відповідній частині, якщо встановить, що судом апеляційної інстанції скасовано судове рішення, яке відповідає закону.

92. Враховуючи викладене вище, Суд вважає, що висновки суду апеляційної інстанції є помилковими, тоді як висновки суду першої інстанції є законними та обґрунтованими.

93. У зв`язку із чим Суд доходить висновку, що рішенням суду апеляційної інстанції було скасоване рішення суду першої інстанції, яке відповідає закону, тому постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 11 листопада 2025 року необхідно скасувати, а рішення Київського окружного адміністративного суду від 09 червня 2025 року - залишити в силі.

Керуючись статтями 341, 345, 349, 352, 355, 356, 359 КАС України, Суд

УХВАЛИВ:

Касаційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.

Постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 11 листопада 2025 року скасувати.

Рішення Київського окружного адміністративного суду від 09 червня 2025 року залишити в силі

Постанова суду касаційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та не може бути оскаржена.

Суддя-доповідач Я.О. Берназюк

Судді: С.М. Чиркін

В.М. Шарапа