Справа № 340/1765/25
Суддя: Чепурнов Д.В.
Дата ухвалення: 2026-03-31 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

31 березня 2026 року м. Дніпросправа № 340/1765/25
Суддя І інстанції Притула К.М.

Третій апеляційний адміністративний суд

у складі колегії суддів: головуючого - судді Чепурнова Д.В. (доповідач),

суддів: Коршуна А.О., Сафронової С.В.,

розглянувши в порядку письмового провадження в місті Дніпрі апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Кіровоградській області

на рішення Кіровоградського окружного адміністративного суду від 19 грудня 2025 року у справі за адміністративним позовом товариства з обмеженою відповідальністю «Енергобуд-СПМ Плюс» до Головного управління ДПС у Кіровоградській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення,

ВСТАНОВИВ:

ТОВ «Енергобуд-СПМ Плюс» звернулось з вищевказаним позовом до суду в якому просило визнати протиправним та скасувати податкове повідомленні-рішення, винесене Головним управлінням ДПС у Кіровоградській області № 5 від 27 січня 2025 року, яким на товариство накладено штрафні санкції (пеню) в розмірі 756035,87 грн.

В обґрунтування позовних вимог позивач вказав, що відповідач протиправно застосував до товариства пеню за порушення термінів розрахунків у сфері ЗЕД, невірно визначив дату початку нарахування пені, невірно застосував курс гривні для визнання розміру такої пені, а також неправильно порахував кількість днів прострочення Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 28 березня 2025 року у задоволенні позовних вимог було відмовлено.

Рішенням Кіровоградського окружного адміністративного суду від 19 грудня 2025 року позовні вимоги було задоволено.

Не погодившись з прийнятим рішенням Головного управління ДПС у Кіровоградській області подало апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення судом норм матеріального та процесуального права, просить рішення суду скасувати та прийняти нове рішення яким відмовити у задоволенні позовних вимог. Вказує, що судом першої інстанції безпідставно зазначено, що контролюючий орган самостійно пов`язав інвойс 24FV01785 від 30.04.2024 року та, відповідно МД від 13.05.2024 року № 24UA48U2, з авансовим платежем від 04.05.2023 року, та помилково зазначив, що органом не спростовано що цей платіж частково забезпечив поставку товару, який надійшов значно раніше 17.11.2023., крім того судом першої інстанції невірно відображено у рішенні суду від 19.12.2025 року, що відповідач посилається на документ, що не був предметом перевірки, тоді як, всі документи досліджувались, що були надані платником.

У письмовому відзиві на апеляційну скаргу ТОВ «Енергобуд-СПМ Плюс» просить відмовити у задоволенні апеляційної скарги позивача та залишити без змін рішення суду першої інстанції.

Перевіривши матеріали справи, законність і обґрунтованість постанови суду в межах доводів апеляційної скарги і заявлених позовних вимог, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційна скарга задоволенню не підлягає виходячи з наступного.

Судом першої інстанції встановлено та матеріалами справи підтверджено, що ТОВ «Енергобуд-СПМ Плюс» () зареєстроване як юридична особа 16.05.2018 року, основним видом діяльності якої є будівництво споруд електропостачання та телекомунікацій (а.с.11-12).

16.05.2018 товариство взято на податковий облік, з 04.07.2022 зареєстровано платником ПДВ.

Матеріалами справи підтверджено, що у період з 10.12.2024 по 16.12.2024 посадовими особами відповідача на підставі направлень від 06.12.2024 №4180 та №4181, відповідно до наказу від 04.12.2024 №944-п, виданого на підставі пп.20.1.4 п.20.1 ст.20, пп.75.1.2 п.75.1 ст.75, пп.78.1.1 п.78.1 ст.78 Податкового кодексу України, проведено документальну позапланову виїзну перевірку ТОВ «Енергобуд-СПМ Плюс» () з питань дотримання вимог валютного законодавства при здійсненні зовнішньоекономічної операції по контракту від 20.04.2023 №202301626 (дата здійснення операції 03.11.2023), за період з 03.11.2023 по 16.12.2024, за результатами якої складено акт від 23.12.2024 №17715/11-28-07-05/42139215 (далі Акт перевірки) (а.с.13-23).

Згідно висновків такого акту, перевіркою було встановлено порушення позивачем вимог ч. 1, ч. 3 ст. 13 Закону України «Про валюту і валютні операції» від 21.06.2018 №2473-VIII (із змінами та доповненнями), з урахуванням п.14 прим. 2 Постанови НБУ від 24.02.2022 року №18 «Про роботу банківської системи в період запровадження воєнного стану» (із змінами, внесеними Постановою НБУ від 07.07.2022 року №142) (далі Постанова №18), у частині дотримання законодавчо встановленого строку розрахунків по контракту від 20.04.2023 року №202301626, укладеному із компанієюнерезидентом PHOTOMATEs.r.o.(Чеська Республіка), із порушенням граничних строків розрахунків у сумі 33861,00 Євро на 193 дні.

Зокрема, перевіркою встановлено, що згідно умов Угоди про купівлю від 20.04.2023 року №202301626, укладеної між ТОВ «ЕНЕРГОБУД-СПМ ПЛЮС» (далі Покупець), адреса: вул. Заміська, 2А, м.Кропивницький, Кіровоградська область, 25014, Україна, банківські реквізити: Банк: АТ «КБ «ГЛОБУС» адреса банку: Україна, м. Київ, провул. Куренівський, 19/5, рахунок в Євро: UA1685653, SWIFT: GLIBUA22, банк - кореспондент: рахунок UA160041 FIRST UKRAINIAN INTERNATIONAL BANK, Київ, Україна SWIFT: FUIBUA2X, банк посередник Commerzbank AG, F/M, Німеччина, SWIFT: COBADEFF, в особі директора Сергія Кузнєцова, та компанією - нерезидентом PHOTOMATE s.r.o., що має зареєстрований офіс за адресою вул. Прокішова 356/7, CZ37001 м. Чеське Будейовіце, Чеська Республіка, посвідчення № 26080249, зареєстроване в Торговому реєстрі Обласного суду в Ceske Budejovice, Section C, Insert № 12740, банківські реквізити: банк Komercni banka a.s. IBAN: CZ57 SWIFT: KOMBCZPPXXX, в особі директора Мarek Polok, Продавець зобов`язується поставити обладнання, як визначено в Додатку 1 до угоди, а Покупець зобов`язується прийняти та оплатити Обладнання. Виробником обладнання є Huawei Techologies, Китай, поставка здійснюється компанією PHOTOMATE s.r.o. (Чеська Республіка). Ціна купівлі Обладнання складає 338 610,00 євро. Поставка обладнання здійснюється на умовах FCA Czech Republic (Incoterms 2020).

Відповідно до п. 3.5 Угоди про купівлю від 20.04.2023 року № 202301626, Покупець повинен здійснити авансовий платіж, що дорівнює 10% загальної ціни купівлі Обладнання. Покупець розбиває обладнання на декілька партій поставки та сплачує передплату в розмірі, еквівалентному об`єму обладнання кожної окремої партії, не пізніше ніж за 5 робочих днів до відвантаження.

Угода набуває чинності з моменту підписання і діє до повного виконання Сторонами всіх своїх зобов`язань.

Згідно додаткової угоди № 1 від 23.08.2023 до угоди про купівлю від 20.04.2023 року № 202301626 сторони дійшли згоди змінити ціну купівлі Угоди, а саме: ціна купівлі Обладнання складає 343 638,00 Євро.

Згідно додаткової угоди № 2 від 19.03.2024 до угоди про купівлю від 20.04.2023 року № 202301626 сторони дійшли згоди змінити ціну купівлі Угоди, а саме: ціна купівлі Обладнання складає 289 802,00 Євро.

За даними бухгалтерського обліку ТОВ «ЕНЕРГОБУД-СПМ ПЛЮС» станом на 03.11.2023 року за угодою від 20.04.2023 №202301626, укладеною з компанією -нерезидентом PHOTOMATE s.r.o., по рахунку 632 «Розрахунки з іноземними постачальниками» рахується дебіторська заборгованість в сумі 33 861,00 євро (дата здійснення авансового платежу - 04.05.2023, граничний строк надходження товару - 30.10.2023).

В періоді, що перевірявся, на виконання умов угоди про купівлю від 20.04.2023 року № 202301626 ТОВ «ЕНЕРГОБУД-СПМ ПЛЮС» перераховано попередню оплату на рахунок компанії - нерезидента PHOTOMATE s.r.o. (Чеська Республіка) на загальну суму 90 491,00 Євро або 3 522 041,85 грн, в тому числі:

- 03.11.2023 року в сумі 84 588,00 Євро або 3 271 043,34 грн, що підтверджено випискою по банківському рахунку НОМЕР_1 , відкритому в АТ «КБ «ГЛОБУС» (МФО 380526). Граничний строк розрахунків за вказаною операцією з імпорту товару настає 30.04.2024 року (згідно Закону України «Про валюту і валютні операції» від 21.06.2018 №2473-VIII та пункту 14 прим. 2 Постанови НБУ від 24.02.2022 № 18 «Про роботу банківської системи в період запровадження воєнного стану» (із змінами та доповненнями);

- 26.04.2024 року в сумі 5 903,00 Євро або 250 998,51 грн, що підтверджено випискою по банківському рахунку НОМЕР_2 /EUR відкритому в АТ «КБ «ГЛОБУС» (МФО 380526) - незначний розмір валютної операції.

Перерахування попередньої оплати (авансу) нерезиденту відображено в бухгалтерському обліку по Дт 632 «Розрахунки з іноземними постачальниками» та Кт 312 «Поточні рахунки в іноземній валюті».

В періоді, що перевірявся, товар від компанії - нерезидента PHOTOMATE s.r.o. (Чеська Республіка) за угодою про купівлю від 20.04.2023 року № 202301626 року ТОВ «ЕНЕРГОБУД-СПМ ПЛЮС» отримано на загальну суму 124 352,00 Євро або згідно митних декларацій, оформлених в режимі ІМ-40, в т.ч:

- митна декларація від 17.11.2023 року №23UA82U4 (у відповідності до інвойсу № 23FV06133 від 08.11.2023 щодо здійсненої 03.11.2023 попередньої оплати в сумі 84 588,00 євро) - отримано інвертор для сонячних електростанцій SUN2000-50KTL-МЗ в кількості 34 шт. (код УКТЗД ) та інвертор для сонячних електростанцій SUN2000-6KTL-L1 в кількості 6 шт. (код УКТЗД ) на суму 84 588,00 Євро або 3 324 765,18 грн без порушення законодавчо встановлених граничних строків розрахунків;

- митна декларація від 13.05.2024 року №24UA48U2 (у відповідності до інвойсу № 24FV01785 від 30.04.2024 щодо здійснених попередніх оплат 04.05.2023 року в сумі 33861,00 Євро та 26.04.2024 року в сумі 5903,00 євро) - отримано стрінговий інвертор HUAWEI SUN2000-50KTL-МЗ в кількості 4 шт. (код УКТЗД ), стрінговий інвертор HUAWEI SUN2000 - 115KTL-М2 (код УКТЗД ) в кількості 8 шт., панель моніторингу HUAWEI Smart Logger 3000A with MBUS в кількості 1 шт. (код УКТЗД ) - на суму 39 764,00 Євро або 1 702 487,71 грн, в тому числі в сумі 33 861,00 євро із порушенням граничного строку розрахунку на 193 дні.

Станом на 16.12.2024 року перевіркою встановлено, що за угодою від 20.04.2023 року № 202301626, укладеною з компанією-нерезидентом PHOTOMATEs.r.o. відсутня заборгованість, що відповідає даним бухгалтерського обліку товариства.

Перевіркою встановлено, що суб`єкт зовнішньоекономічної діяльності не отримував у Центральному органі виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері економічного розвитку, Висновки щодо продовження граничних строків розрахунків, за операцією з імпорту товарів по контракту від 20.04.2023 року № 202301626.

Довідки (сертифікати) щодо наявності форс-мажорних обставин, видані уповноваженою організацією (органом) країни розташування сторони зовнішньоекономічного договору (контракту) або третьої країни по контракту від 20.04.2023 року № 202301626.

В ході перевірки встановлено, що суб`єкт господарювання не звертався до судових органів про стягнення з нерезидента заборгованості, що виникла внаслідок недотримання умов контракту від 20.04.2023 року № 202301626.

Таким чином, перевіркою встановлено порушення ТОВ «ЕНЕРГОБУД-СПМ ПЛЮС» вимог ч. 1, ч. 3 ст. 13 Закону України «Про валюту і валютні операції» від 21.06.2018 №2473-VIII (із змінами та доповненнями), з урахуванням п. 14 прим. 2 Постанови НБУ від 24.02.2022 №18 «Про роботу банківської системи в період запровадження воєнного стану» (із змінами та доповненнями), у частині дотримання законодавчо встановленого строку розрахунків по контракту від 20.04.2023 року № 202301626, укладеному із компанією - нерезидентом PHOTOMATE s.r.o. (Чеська Республіка), із порушенням граничного строку розрахунків у сумі 33 861,00 Євро на 193 дні.

На підставі акту перевірки ГУ ДПС у Кіровоградській області було прийнято податкове повідомлення-рішення форми «С» від 27 січня 2025 року № 5, яким до позивача за порушення строку розрахунку у сфері ЗЕД застосовано пеню у розмірі 756035,87 грн (а.с.24-27).

Незгода позивача з податковим повідомленням-рішенням зумовила його звернення до суду з даним позовом.

Спір між сторонами виник з підстав правомірності та обґрунтованості винесення контролюючим органом оскарженого податкового повідомлення-рішення в частині порушення позивачем норм валютного регулювання.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час адміністрування податків, а також відповідальність за порушення податкового законодавства, регулює Податковий кодекс України №2755-VI від 02.12.2010 року (далі - ПК України).

Цим Кодексом визначаються функції та правові основи діяльності контролюючих органів, визначених пунктом 41.1 статті 41 цього Кодексу, та центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику.

Відповідно до положень підпункту 19-1.1.4. пункту 19-1.1.статті 19-1 ПК України контролюючі органи, визначені підпунктом 41.1.1 пункту 41.1 статті 41 цього Кодексу, виконують такі функції, зокрема, здійснюють контроль за встановленими законом строками проведення розрахунків в іноземній валюті, за додержанням порядку приймання готівки для подальшого переказу (крім приймання готівки банками), за дотриманням суб`єктами господарювання установлених законодавством обов`язкових вимог щодо забезпечення можливості розрахунків за товари (послуги) з використанням електронних платіжних засобів, порядку проведення готівкових розрахунків за товари (послуги), проведення розрахункових операцій, а також за наявністю ліцензій на провадження видів господарської діяльності, що підлягають ліцензуванню відповідно до закону, наявністю торгових патентів.

Приписами статті 1 Закону України «Про зовнішньоекономічну діяльність» від 16.04.1991 №959-ХІІ (далі - Закон №959-ХІІ) встановлено, що господарська діяльність - будь-яка діяльність, в тому числі підприємницька, пов`язана з виробництвом і обміном матеріальних та нематеріальних благ, що виступають у формі товару.

Зовнішньоекономічна діяльність - діяльність суб`єктів господарської діяльності України та іноземних суб`єктів господарської діяльності, а також діяльність державних замовників з оборонного замовлення у випадках, визначених законами України, побудована на взаємовідносинах між ними, що має місце як на території України, так і за її межами.

Закон України «Про валюту і валютні операції» № 2473-VIII від 21.06.2018 року (далі - Закон №2473-VIII в редакції чинній на час спірних відносин) визначає правові засади здійснення валютних операцій, валютного регулювання та валютного нагляду, права та обов`язки суб`єктів валютних операцій і уповноважених установ та встановлює відповідальність за порушення ними валютного законодавства.

Метою цього Закону є забезпечення єдиної державної політики у сфері валютних операцій та вільного здійснення валютних операцій на території України.

За визначенням понять, наведених у статті 1 Закону № 2473-VIII, валютна операція - операція, що має хоча б одну з таких ознак: а) операція, пов`язана з переходом права власності на валютні цінності та (або) права вимоги і пов`язаних з цим зобов`язань, предметом яких є валютні цінності, між резидентами, нерезидентами, а також резидентами і нерезидентами, крім операцій, що здійснюються між резидентами, якщо такими валютними цінностями є національна валюта; б) торгівля валютними цінностями; в) транскордонний переказ валютних цінностей та транскордонне переміщення валютних цінностей.

Валютне регулювання - діяльність Національного банку України та в установлених цим Законом випадках Кабінету Міністрів України, спрямована на регламентацію здійснення валютних операцій суб`єктами валютних операцій і уповноваженими установами; валютний нагляд - система заходів, спрямованих на забезпечення дотримання суб`єктами валютних операцій і уповноваженими установами валютного законодавства.

Резиденти: а) фізичні особи (громадяни України, іноземні громадяни, особи без громадянства), які мають постійне місце проживання на території України, у тому числі ті, які тимчасово перебувають за межами України; б) фізичні особи - підприємці, зареєстровані згідно із законодавством України; в) юридичні особи та інші суб`єкти господарювання з місцезнаходженням на території України, які здійснюють свою діяльність відповідно до законодавства України; г) дипломатичні, консульські, торговельні та інші офіційні представництва України за кордоном, що мають імунітет і дипломатичні привілеї, а також філії та представництва підприємств і організацій України за кордоном, що не здійснюють підприємницької діяльності відповідно до законодавства України; ґ) відокремлені підрозділи юридичних осіб, зазначених в підпункті б пункту 8 частини першої цієї статті, а саме філії, представництва, відділення або інші відокремлені підрозділи, що не мають статусу юридичної особи та здійснюють підприємницьку діяльність від імені юридичної особи на території України.

Відповідно до частини 1 статті 3 Закону №2473-VIII відносини, що виникають у сфері здійснення валютних операцій, валютного регулювання і валютного нагляду, регулюються Конституцією України, цим Законом, іншими законами України, а також нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до цього Закону.

За змістом частини 5 статті 11 Закону № 2473-VIII Національний банк України у визначеному ним порядку здійснює валютний нагляд за уповноваженими установами.

Відповідно до частини 1 статті 13 Закону № 2473-VIII Національний банк України має право встановлювати граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів.

Частиною 2 статті 13 Закону № 2473-VIII визначено, що у разі встановлення Національним банком України граничного строку розрахунків за операціями резидентів з експорту товарів грошові кошти підлягають зарахуванню на рахунки резидентів у банках України у строки, зазначені в договорах, але не пізніше строку та в обсязі, встановлених Національним банком України. Строк виплати заборгованості обчислюється з дня митного оформлення продукції, що експортується, а в разі експорту робіт, послуг, прав інтелектуальної власності та (або) інших немайнових прав - з дня оформлення у письмовій формі (у паперовому або електронному вигляді) акта, рахунка (інвойсу) або іншого документа, що засвідчує їх надання.

Згідно з частиною 3 статті 13 Закону № 2473-VIII, у разі встановлення Національним банком України граничного строку розрахунків за операціями резидентів з імпорту товарів їх поставка має здійснюватися у строки, зазначені в договорах, але не пізніше встановленого Національним банком України граничного строку розрахунків з дня здійснення авансового платежу (попередньої оплати).

Статтею 44 Закону України «Про Національний банк України» №679-XIV від 20.05.1999 року визначено, що Національний банк діє як уповноважена державна установа при застосуванні валютного законодавства. До компетенції Національного банку у сфері валютного регулювання та нагляду належать, зокрема, видання нормативно-правових актів щодо ведення валютних операцій.

Відповідно до пункту 21 розділу ІІ Положення про заходи захисту та визначення порядку здійснення окремих операцій в іноземній валюті, затвердженого постановою Правління НБУ від 02 січня 2019 року №5, граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів становлять 365 календарних днів.

Порядок здійснення банком валютного нагляду за дотриманням його клієнтами-резидентами (крім банків) установлених Національним банком України (далі - Національний банк) граничних строків розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів (далі - граничні строки розрахунків) та порядок інформування банком Національного банку про дотримання клієнтами-резидентами (крім банків) та банком граничних строків розрахунків встановлений Інструкцією про порядок валютного нагляду банків за дотриманням резидентами граничних строків розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів, затвердженою постановою Правління Національного банку України від 02 січня 2019 року №7 (далі - Інструкція №7).

Відповідно до пункту 6 розділу ІІ Інструкції №7 Банк згідно з цією Інструкцією здійснює валютний нагляд за дотриманням резидентом граничних строків розрахунків за:

1) операцією резидента з експорту товарів, якщо на дату митного оформлення продукції або виконання резидентом робіт, надання послуг, експорту прав інтелектуальної власності, інших немайнових прав, призначених для продажу (оплатної передачі), розрахунки за такою операцією не завершені (кошти від продажу нерезиденту товару на поточний рахунок резидента не надійшли або надійшли не в повному обсязі) або в банку немає інформації про завершення розрахунків за такою операцією;

2) операцією резидента з імпорту товарів, якщо на дату оплати резидентом товару [а в разі застосування розрахунків у формі документарного акредитива - на дату здійснення банком платежу на користь нерезидента (дату списання коштів з рахунку банку)] нерезидентом не була здійснена поставка за операцією з імпорту товару з оформленням типів МД, зазначених у підпункті 3 пункту 9 розділу III цієї Інструкції, та відображенням інформації про таке оформлення у реєстрі МД, або документів, зазначених у підпунктах 3, 4 пункту 9 розділу III цієї Інструкції, або в банку немає інформації про здійснення поставки за такою операцією;

3) імпортною операцією резидента, якщо на дату оплати резидентом продукції [а в разі застосування розрахунків у формі документарного акредитива - на дату здійснення банком платежу на користь нерезидента (дату списання коштів з рахунку банку)] імпортна операція без увезення продукції на територію України не була завершена або в банку немає інформації про завершення імпортної операції без увезення продукції на територію України.

За змістом пункту 7 розділу ІІ Інструкції №7 Банк розпочинає відлік установлених Національним банком граничних строків розрахунків з дати:

1) оформлення МД типу ЕК-10 «Експорт», ЕК-11 «Реекспорт» на продукцію, що експортується (якщо продукція згідно із законодавством України підлягає митному оформленню), або підписання акта або іншого документа, що засвідчує поставку нерезиденту товару відповідно до умов експортного договору (якщо товар згідно із законодавством України не підлягає митному оформленню), - за операціями з експорту товарів;

2) здійснення платежу (списання коштів з рахунку клієнта), а в разі застосування розрахунків у формі документарного акредитива - здійснення банком платежу на користь нерезидента (списання коштів з рахунку банку) - за операціями з імпорту товарів.

Датою здійснення платежу на користь нерезидента - постачальника товару вважається дата здійснення банком платежу на користь нерезидента - постачальника товару, якщо оплата зобов`язань резидента за операцією з імпорту товару здійснюється за рахунок коштів, отриманих від банку на підставі кредитного договору без зарахування цих коштів на поточний рахунок такого резидента в банку.

Відповідно до пункту 9 розділу ІІІ Інструкції №7 Банк завершує здійснення валютного нагляду за дотриманням резидентами граничних строків розрахунків:

1) якщо сума незавершених розрахунків за операцією з експорту, імпорту товарів не перевищує незначної суми. У разі здійснення розрахунків за експорт, імпорт товарів в іноземній валюті сума незавершених розрахунків за операцією з експорту, імпорту товарів визначається за офіційним курсом гривні до іноземних валют, установленим Національним банком на дату останньої події за відповідною операцією (остання дата платежу/надходження грошових коштів, дата поставки товару, дата зарахування зустрічних однорідних вимог);

2) у разі експорту товару - після зарахування на поточний рахунок резидента в банку грошових коштів, що надійшли від нерезидента за товар (уключаючи кошти, переказані резидентом із власного рахунку, відкритого за кордоном, якщо розрахунки за експорт товару здійснювалися через рахунок резидента, відкритий за кордоном, та резидентом подано документи іноземного банку, які підтверджують зарахування коштів від нерезидента за товар), або від банку (резидента або нерезидента) за документарним акредитивом, відкритим на користь резидента за операцією з експорту товару, або в порядку, визначеному пунктом 16-2 розділу IV цієї Інструкції;

3) у разі імпорту продукції, яка ввозиться в Україну, - після отримання інформації з реєстру МД про здійснення поставки за імпортною операцією з оформленням МД типу IM-40 «Імпорт», IM-41 «Реімпорт», ІМ-51 «Переробка на митній території», IM-72 «Безмитна торгівля», IM-75 «Відмова на користь держави», IM-76 «Знищення або руйнування» (якщо продукція згідно із законодавством України підлягає митному оформленню) або після пред`явлення резидентом документа (крім МД), який використовується для митного оформлення продукції (якщо на продукцію, що імпортується, згідно із законодавством України не оформляється МД);

4) у разі імпорту робіт, послуг, прав інтелектуальної власності та інших немайнових прав, призначених для продажу (оплатної передачі), - після пред`явлення резидентом акта, рахунку (інвойсу) або іншого документа, який згідно з умовами договору засвідчує виконання нерезидентом робіт, надання послуг, передавання прав інтелектуальної власності та інших немайнових прав, призначених для продажу (оплатної передачі);

5) у разі імпорту продукції без її увезення на територію України - після зарахування грошових коштів від нерезидента на поточний рахунок резидента в банку в разі продажу нерезиденту продукції в повному обсязі за межами України (уключаючи кошти, переказані резидентом із власного рахунку, відкритого за кордоном, якщо розрахунки за продаж нерезиденту продукції за межами України здійснювалися через рахунок резидента, відкритий за кордоном, та резидентом подано документи іноземного банку, які підтверджують зарахування коштів від нерезидента за продукцію) або подання документів, що підтверджують використання резидентом продукції за межами України на підставі договорів (контрактів, угод), інших форм документів, що застосовуються в міжнародній практиці та можуть уважатися договором;

6) у разі заміни кредитора в зобов`язанні за операцією з експорту товарів - після зарахування на поточний рахунок резидента - нового кредитора в банку грошових коштів, що надійшли від нерезидента-боржника за поставлений резидентом - первісним кредитором товар, та за наявності документів про заміну кредитора в зобов`язанні за операцією з експорту товарів.

При цьому, підпунктом 5 пункту 10 розділу ІІІ Інструкції №7 встановлено, що банк, крім підстав, передбачених у пункті 9 розділу III цієї Інструкції, має право завершити здійснення валютного нагляду за дотриманням резидентами граничних строків розрахунків за наявності:

документів про припинення зобов`язань за операціями з експорту, імпорту товарів зарахуванням зустрічних однорідних вимог у разі дотримання сукупності таких умов:

вимоги випливають із взаємних зобов`язань між резидентом і нерезидентом, які є контрагентами за цими операціями;

вимоги однорідні; строк виконання за зустрічними вимогами настав або не встановлений, або визначений моментом пред`явлення вимоги;

між сторонами не було спору щодо характеру зобов`язання, його змісту, умов виконання.

Відповідно до частини 5 статті 13 Закону України № 2473-VIII порушення резидентами строку розрахунків, встановленого згідно із цією статтею, тягне за собою нарахування пені за кожний день прострочення в розмірі 0,3 відсотка суми неодержаних грошових коштів за договором (вартості недопоставленого товару) у національній валюті (у разі здійснення розрахунків за зовнішньоекономічним договором (контрактом) у національній валюті) або в іноземній валюті, перерахованій у національну валюту за курсом Національного банку України, встановленим на день виникнення заборгованості. Загальний розмір нарахованої пені не може перевищувати суми неодержаних грошових коштів за договором (вартості недопоставленого товару).

Пунктом 14-2 постанови Правління Національного банку України від 24 лютого 2022 року № 18 «Про роботу банківської системи в період запровадження воєнного стану» зі змінами, внесеними постановою Національного банку України від 07.07.2022 № 142, передбачено, що граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів становлять 180 календарних днів та застосовуються до операцій, здійснених з 05 квітня 2022 року.

За змістом ч.7 ст.13 Закону №2473-VIII у разі прийняття до розгляду судом, міжнародним комерційним арбітражем позовної заяви резидента про стягнення з нерезидента заборгованості, що виникла внаслідок недотримання нерезидентом строку, передбаченого зовнішньоекономічним договором (контрактом), або прийняття до провадження уповноваженим органом відповідної країни документа про стягнення такої заборгованості з боржника-нерезидента на користь резидента в позасудовому (досудовому) примусовому порядку строк, встановлений відповідно до цієї статті, зупиняється з дня прийняття до розгляду такої заяви (прийняття до провадження відповідного документа) і пеня за порушення строку в цей період не нараховується.

У разі ухвалення судом, міжнародним комерційним арбітражем рішення про відмову в позові повністю чи частково в частині майнових вимог або про відмову у відкритті провадження у справі чи про залишення позову без розгляду, а також у разі визнання документа про стягнення заборгованості з боржника-нерезидента таким, що не підлягає виконанню, недійсним, незаконним тощо та (або) закриття (припинення) провадження без зарахування грошових коштів на рахунки резидентів у банках України за таким документом строк, встановлений відповідно до цієї статті, поновлюється і пеня за його порушення нараховується за кожний день прострочення, включаючи період, на який цей строк було зупинено.

У разі ухвалення судом, міжнародним комерційним арбітражем рішення про задоволення позову сплаті підлягає лише пеня, нарахована до дня прийняття позовної заяви до розгляду судом, міжнародним комерційним арбітражем.

Отже, підставою для зупинення строків, передбачених постанови Правління Національного банку України від 24 лютого 2022 року № 18, є факт прийняття до розгляду судом, Міжнародним комерційним арбітражним судом чи Морською арбітражною комісією при Торгово-промисловій палаті України позовної заяви резидента про стягнення з нерезидента заборгованості, яка виникла внаслідок недотримання нерезидентом строків, передбачених експортно-імпортними контрактами, а підставою для несплати пені за порушення відповідних строків - рішення суду про задоволення позову.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 16 лютого 2021 року у справі №820/6335/17.

За змістом частини 8 статті 13 Закону № 2473-VIII Центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, за результатами перевірки стягує у встановленому законом порядку з резидентів пеню, передбачену частиною п`ятою цієї статті.

Отже, порушення резидентами строку розрахунків, встановленого згідно із статтею 13 Закону № 2473-VII, тягне за собою нарахування пені за кожний день прострочення в розмірі 0,3 відсотка суми неодержаних грошових коштів за договором (вартості недопоставленого товару) у національній валюті (у разі здійснення розрахунків за зовнішньоекономічним договором (контрактом) у національній валюті) або в іноземній валюті, перерахованій у національну валюту за курсом Національного банку України, встановленим на день виникнення заборгованості, за кожний день прострочення.

При цьому, валютним законодавством передбачено можливість зняття експортної операції з контролю (завершення здійснення банком валютного нагляду) через припинення зобов`язань між резидентом і нерезидентом як шляхом їх виконання, так і у разі припинення зобов`язання в інший спосіб, зокрема, зарахуванням зустрічних однорідних вимог у разі дотримання сукупності умов, передбачених підпунктом 6 пункту 9 та підпунктом 5 пункту 10 розділу ІІІ Інструкції №7.

З матеріалів справи вбачається , що спірне податкове повідомлення-рішення про нарахування пені в сумі 756035,87 грн ґрунтується на порушенні позивачем граничного строку розрахунків по Угоді про купівлю від 20.04.2023 № 202301626 (далі Угода № 202301626), укладеної з компанією - нерезидентом PHOTOMATE s.r.o. (Чеська Республіка), а саме за авансовим платежем від 04.05.2023 на суму 33861,00 Євро на 193 дні.

На виконання умов Угоди № 202301626 позивачем перераховано попередню оплату на рахунок компанії нерезидента PHOTOMATE s.r.o. (Чеська Республіка), що підтверджено банківськими виписками, в призначенні платежу зазначено інвойси з чітко визначеним змістом, обсягом, сумою та одиницею виміру господарської одиниці/товару), зокрема: 04.05.2023 року в сумі 33 861,00 Євро, призначення платежу: інвойс 24FV01785 від 30.04.2024 (товар зазначений в інвойсі: HUAWEI SMART LOGGER 3000A03 WITH MBUS -1 шт, HUAWEI SUN 2000-50KTL-M3-4шт., HUAWEI SUN 2000-115KTL-M2 WITHOUT AFCI- 8 шт.). Граничний строк розрахунків настає 30.10.2023. На підставі МД 24UA48U2 від 13.05.2024 в сумі 39764 Євро, товар надійшов з найменуванням, сумою та кількістю товару, згідно інвойсу 24FV01785 від 30.04.2024.

Також на виконання умов Угоди № 202301626 позивачем перераховано попередню оплату на рахунок компанії нерезидента, в тому числі: 03.11.2023 84588,00 Євро, 26.04.2024 5903,00 Євро (а.с.53-58).

Всі попередні оплати і отримання товару здійснювались в рамках виконання Угоди №202301626 від 20.03.2023 року частинами:

- згідно з митної декларації від 17.11.2023 №23UA82U4 поставлено товар на суму 84588,00 Євро;

- згідно з митної декларації від 13.05.2024 №24UA48U2 поставлено товар на суму 39764,00 Євро.

З пояснень позивача вбачається, що станом на 17.11.2023 року він отримав товар по попередній оплаті від 04.05.2023 на суму 33861 Євро та частково по попередній оплаті від 03.11.2023 на суму 50 727 Євро. Відповідно, товар, отриманий 13.05.2024, отримано частково по попередній оплаті від 03.11.2023 на суму 33861 Євро та по попередній оплаті від 26.04.2024 на суму 5903 Євро.

В той же час контролюючий орган самостійно пов`язав інвойс 24FV01785 від 30.04.2024 та, відповідно МД від 13.05.2024 №24UA48U2, з авансовим платежем від 04.05.2023, не спростувавши в ході перевірки, що цей платіж частково забезпечував поставку товару, який надійшов значно раніше (17.11.2023 р.), що створює сумнів у правильності визначення днів прострочення строку розрахунків та гривневого еквіваленту відповідної суми пені.

Крім іншого судом першої інстанції принагідно зауважено, що відповідач у відзиві посилається на документи (МД 23 UA16U0 від 03.06.2023 року, МД 23UA77U3 від 04.07.2023 року), які не були предметом перевірки та не досліджувались в ході контрольних заходів. Крім того, зміст акту перевірки свідчить про те, що контролюючим органом не надано належної оцінки всім фактичним поставкам товару, здійсненим у межах виконання Угоди № 202301626, що, у свою чергу, ставить під сумнів повноту, об`єктивність та обґрунтованість висновків акту перевірки про порушення позивачем граничних строків розрахунків у сфері ЗЕД ,при цьому доводами апеляційної скарги вказаних обставин не спростовано.

Колегія суддів апеляційної інстанції погоджується з висновками суду першої інстанцій про те, що відповідачем не підтверджено правомірності прийнятих ним податкових повідомлень-рішень.

Колегія суддів апеляційного суду вважає, що в межах апеляційної скарги порушень судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права при вирішенні цієї справи не допущено. Правова оцінка обставин у справі дана вірно, а тому апеляційну скаргу слід відхилити, а оскаржуване судове рішення залишити без змін.

Керуючись п.1 ч.1 ст. 315, ст.ст. 316, 321, 322 КАС України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Кіровоградській області - залишити без задоволення.

Рішення Кіровоградського окружного адміністративного суду від 19 грудня 2025 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати ухвалення та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення в повному обсязі.

В повному обсязі постанова складена 31 березня 2026 року.

Головуючий - суддя Д.В. Чепурнов

суддя А.О. Коршун

суддя С.В. Сафронова