Справа № 520/28506/25
Суддя: Перцова Т.С.
Дата ухвалення: 2026-03-30 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 березня 2026 р. Справа № 520/28506/25
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді: Перцової Т.С.,

Суддів: Спаскіна О.А. , Жигилія С.П. ,

розглянувши в порядку письмового провадження у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою Акціонерного товариства "Українська залізниця" на ухвалу Харківського окружного адміністративного суду від 18.11.2025, головуючий суддя І інстанції: Пасечнік О.В., м. Харків, повний текст складено 18.11.25 по справі № 520/28506/25

за позовом Акціонерного товариства "Українська залізниця"

до Державної екологічної інспекції України , Державної екологічної інспекції у Харківській області за участю третьої особи ОСОБА_1

про визнання протиправними та скасування погодження, наказів, приписів,

ВСТАНОВИВ

Акціонерне товариство «Українська залізниця» (далі АТ «Українська залізниця», позивач) звернулося до Харківського окружного адміністративного суду з позовом до Державної екологічної інспекції України (далі Держекоінспекція, перший відповідач), Державної екологічної інспекції у Харківській області (далі Держекоінспекція у Харківській області, другий відповідач), третя особа ОСОБА_1 (далі ОСОБА_1 , третя особа), в якому просило суд:

- визнати протиправним та скасувати погодження Державної екологічної інспекції України на проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) від 09.04.2021 № 4.2/585ПГ;

- визнати протиправним та скасувати наказ Державної екологічної інспекції у Харківській області про здійснення позапланового заходу (перевірки) від 05.05.2021 № 431/12-02;

- визнати протиправним та скасувати припис Державної екологічної інспекції у Харківській області від 26.05.2021 №105/03-13;

- визнати протиправним та скасувати наказ Державної екологічної інспекції у Харківській області про здійснення позапланового заходу (перевірки) від 04.11.2021 № 1038/12-01;

- визнати протиправним та скасувати припис Державної екологічної інспекції у Харківській області від 18.11.2021 № 251/03-13.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 31.10.2025 у справі №520/28506/25 позовну заяву Акціонерного товариства «Українська залізниця» до Державної екологічної інспекції України, Державної екологічної інспекції у Харківській області, третя особа ОСОБА_1 про визнання протиправними та скасування погодження, наказів, приписів - залишено без руху.

Надано позивачу термін - десять календарних днів з дня отримання копії ухвали, для усунення недоліків позовної заяви шляхом надання до суду заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду із зазначенням підстав для поновлення строку.

Роз`яснено позивачу, що у разі невиконання вимог ухвали позовна заява підлягає поверненню.

На виконання вимог вищезазначеної ухвали від 31.10.2025 позивачем подано до Харківського окружного адміністративного суду заяву про поновлення строків звернення до суду, у якій зазначено, що документи які стали підставою для надання погодження Державної екологічної інспекції України на проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю), а саме - лист Державної екологічної інспекції у Харківській області від 08.04.2021 № П-108/П-99 разом із додатками (заявою фізичної особи (фізичних осіб) про порушення, що спричинило шкоду її (їхнім) правам, законним інтересам, життю чи здоров`ю, навколишньому природному середовищу чи безпеці держави, та інформаційною довідкою), були отримані позивачем лише 22.09.2025 у відповідь на адвокатський запит супровідним листом від 19.09.2025 № 4307/3.1/16-25. Отже, з 22.09.2025 позивач дізнався про порушення його прав, свобод та інтересів, оскільки саме з цієї дати йому стало відомо про відсутність підстав для здійснення заходів державного нагляду (контролю), протиріччя у документах щодо погодження таких заходів (невідповідність адреси здійснення діяльності суб`єктом господарювання), проведення перевірки за безпідставною заявою.

Враховуючи викладене просив, визнати поважними причини пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду та поновити позивачу строк звернення до адміністративного суду.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 18.11.2025 у справі №520/28506/25 у задоволенні заяви представника позивача по справі за позовом Акціонерного товариства "Українська залізниця" до Державної екологічної інспекції України, Державної екологічної інспекції у Харківській області, третя особа: ОСОБА_1 про визнання протиправними та скасування погодження, наказів, приписів відмовлено.

Позовну заяву Акціонерного товариства "Українська залізниця" до Державної екологічної інспекції України, Державної екологічної інспекції у Харківській області, третя особа: ОСОБА_1 про визнання протиправними та скасування погодження, наказів, приписів повернуто позивачу.

Не погодившись із вказаною ухвалою суду першої інстанції, позивач подав апеляційну скаргу, у якій просив суд апеляційної інстанції скасувати ухвалу Харківського окружного адміністративного суду від 18 листопада 2025 року у справі № 520/28506/25 про повернення позовної заяви та направити справу № 520/28506/25 до суду першої інстанції для продовження розгляду.

В обґрунтування вимог апеляційної скарги зазначив, що суд першої інстанції, дійшовши висновку про пропуск позивачем строку звернення до адміністративного суду, повинен був надати належну оцінку обставинам, зазначеним у заяві про поновлення строку звернення до адміністративного суду, а саме, відсутності у позивача на час проведення заходів державного нагляду (контролю) усіх документів, з яких можливо було б встановити факт порушення його прав, зокрема, листа Державної екологічної інспекції у Харківській області від 08.04.2021 № П-108/П-99 разом із додатками (заявою фізичної особи (фізичних осіб) про порушення, що спричинило шкоду її (їхнім) правам, законним інтересам, життю чи здоров`ю, навколишньому природному середовищу чи безпеці держави, та інформаційної довідки), що були отримані лише 22.09.2025 у відповідь на адвокатський запит супровідним листом від 19.09.2025 № 4307/3.1/16-25.

Переконував, що обізнаність Директора ВП «Лозівська база служби матеріально технічного забезпечення» регіональної філії «Південна залізниця» АТ «Укрзалізниця» Сороки О. М. про існування приписів не тотожне обізнаності позивача про порушення його прав, свобод та інтересів.

Державна екологічна інспекція у Харківській області скористалась правом подання відзиву на апеляційну скаргу в якому зазначила про необґрунтованість і недоведеність доводів та тверджень позивача про те, що саме з 22.09.2025 він дізнався про порушення його прав, свобод та інтересів, оскільки з направлення на проведення позапланової перевірки від 04 листопада 2021 року № 1038/12-01/03-04 вбачається, що Сорока О. М. - директор ВП "Лозівська база служби матеріально-технічного забезпечення" був ознайомлений з ним 12.05.2021, а з акту, складеного за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів (сфера державного нагляду (контролю) від 18.11.2021 № 1038/12-01/03-04 встановлено, що Директор Сорока О.М. примірник цього акту на 20 сторінках отримав 18.11.2021.

Враховуючи викладене просила апеляційну скаргу Акціонерного товариства "Українська залізниця" залишити без задоволення, а ухвалу Харківського окружного адміністративного суду від 18.11.2025 по справі № 520/28506/25 без змін

У надісланому до суду апеляційної інстанції відзиві на апеляційну скаргу, Державна екологічна інспекція України зазначила, що саме на етапі допуску до перевірки юридична особа може поставити питання про необґрунтованість її призначення та проведення, реалізувавши своє право на захист від безпідставного та необґрунтованого здійснення контролю щодо себе. Водночас, допуск до перевірки нівелює правові наслідки процедурних порушень, допущених контролюючим органом при призначенні такої перевірки.

Повторюючи доводи відзиву другого відповідача щодо отримання 12.05.2021 директором ВП «Лозівська база служби матеріально технічного забезпечення» Сорокою О.М. направлення на проведення позапланової перевірки від 05.05.2021 № 431/12-02/03-04 та 18.11.2021 акту від 18.11.2021 № 1038/12-01/03-04, переконував, що судом першої інстанції правомірно та обґрунтовано відхилено доводи позивача, що саме з 22.09.2025 він дізнався про порушення його прав, свобод та інтересів.

Враховуючи викладене, наполягав, що АТ «Українська залізниця» звернулось з даним позовом поза межами встановленого законом шестимісячного строку звернення з позовом до суду.

Враховуючи викладене просив у задоволенні апеляційної скарги АТ «Українська залізниця» у справі № 520/28506/25 відмовити в повному обсязі, а ухвалу Харківського окружного адміністративного суду від 18.11.2025 у справі № 520/28506/25 залишити без змін.

Відповідно до частини 2 статті 312 Кодексу адміністративного судочинства України (далі за текстом КАС України) апеляційні скарги на ухвали суду першої інстанції, зазначені в пунктах 3, 6, 7, 11, 14, 26 частини першої статті 294 цього Кодексу, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження).

Згідно з частиною 4 статті 229 КАС України фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Колегія суддів, вислухавши суддю-доповідача, перевіривши в межах апеляційної скарги ухвалу суду першої інстанції, доводи апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи, вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з огляду на таке.

Судом першої інстанції встановлено, що з направлення на проведення позапланової перевірки від 04 листопада 2021 року № 1038/12-01/03-04 вбачається, що ОСОБА_2 ознайомлений з вказаним направленням.

З направлення на проведення позапланової перевірки від 05 травня 2021 року № 431/12-02/03-04 судом встановлено, що Сорока О. М. - директор ВП "Лозівська база служби матеріально-технічного забезпечення" копію вказаного документа отримав 12.05.2021.

З акту, складеного за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів (сфера державного нагляду (контролю) від 25.05.2021 № 431/12-02/03-04 встановлено, що у зв`язку з відмовою від підписання та отримання другого примірника акт відправлено рекомендованим листом з повідомленням.

З акту, складеного за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів (сфера державного нагляду (контролю) від 18.11.2021 № 1038/12-01/03-04 встановлено, що директор Сорока О.М. примірник цього акту на 20 сторінках отримав 18.11.2021.

Відповідно до припису Державної екологічної інспекції у Харківській області від 18.11.2021 № 251/03-13 припис направлено рекомендованим листом з повідомленням про вручення 18.11.2021.

Відповідно до припису Державної екологічної інспекції у Харківській області від 26.05.2021 №105/03-13 припис направлено рекомендованим листом з повідомленням про вручення 26.05.2021.

Повертаючи позовну заяву, суд першої інстанції виходив з необґрунтованості заяви про поновлення строку звернення до суду та відхилив доводи позивача, що саме з 22.09.2025 він дізнався про порушення його прав, свобод та інтересів, оскільки наявними матеріалами справи підтверджено обізнаність позивача про порушення його прав значно раніше.

Надаючи правову оцінку встановленим обставинам справи та доводам апеляційної скарги, а також виходячи з меж апеляційного перегляду справи, визначених статтею 308 КАС України, колегія суддів зазначає наступне.

Частиною першою статті 5 КАС України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду за захистом, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси.

Згідно з частинами першою, другою статті 171 КАС України, суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи:

1) подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність;

2) має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником);

3) відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу;

4) належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності;

5) позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними);

6) немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Суддя відкриває провадження в адміністративній справі на підставі позовної заяви, якщо відсутні підстави для залишення позовної заяви без руху, її повернення чи відмови у відкритті провадження у справі.

За визначенням, наведеним у частині 6 статті 161 КАС України, у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

На виконання частини 1 статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

За приписами пунктів 1, 9 частини 4 статті 169 КАС України позовна заява повертається позивачеві, якщо: позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк; у випадках, передбачених частиною другою статті 123 цього Кодексу.

Відповідно до частин 1, 2 статті 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

На виконання положень частин 1 та 2 статті 122 КАС України, позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів (частина 3 вказаної вище статті).

Отже, чинне законодавство обмежує звернення до суду за захистом прав, свобод та інтересів. Це, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними.

Таким чином, строк звернення до адміністративного суду - це проміжок часу після виникнення спору у публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів. При цьому перебіг такого строку починається з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Практика Європейського суду з прав людини також свідчить про те, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав (справа Стаббігс на інші проти Великобританії, справа Девеер проти Бельгії).

Колегія суддів наголошує, що дотримання строків звернення до адміністративного суду є однією з умов дисциплінування учасників публічно-правових відносин у випадку, якщо вони стали спірними. У випадку пропуску строку звернення до суду, підставами для визнання поважними причин такого пропуску є лише наявність обставин, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення відповідних дій та підтверджені належними доказами.

Інститут строків у адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах та стимулює суд і учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Строки звернення до адміністративного суду з позовом обмежують час, протягом якого такі правовідносини вважаються спірними. Після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Питання ж поважності причин пропуску строку звернення до суду є оціночним та залежить від доказів, якими підтверджуються обставини та підстави такого пропуску.

Оцінюючи поважність підстав несвоєчасного звернення до суду, слід виходити з того, що причина пропуску строку є поважною, якщо вона відповідає одночасно усім таким умовам: 1) це обставина (або кілька обставин), яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом або судом строк; 2) це обставина, яка виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк; 3) ця причина виникла протягом строку, який пропущено; 4) ця обставина підтверджується належними і допустимими засобами доказування.

Законодавче обмеження строку оскарження судового рішення, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах.

Відповідно до правових висновків Європейського Суду з прав людини, право на суд, одним з аспектів якого є право доступу до суду, не є абсолютним і може підлягати дозволеним за змістом обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг. Такі обмеження не можуть зашкоджувати самій суті права доступу до суду, мають переслідувати легітимну мету, а також має бути обґрунтована пропорційність між застосованими засобами та поставленою метою (пункт 33 рішення у справі "Перетяка та Шереметьєв проти України" від 21 грудня 2010 року, заява № 45783/05). Норми, що регулюють строки подачі скарг, безсумнівно, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя і юридичної визначеності. Зацікавлені особи мають розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані (пункти 22 - 23 рішення у справі "Мельник проти України" від 28 березня 2006 року, заява № 23436/03).

У пункті 45 рішення Європейського суду з прав людини "Перез де Рада Каванілес проти Іспанії" від 28.10.1998, зазначено про те, що процесуальні строки (строки позовної давності) є обов`язковими для дотримання; правила регулювання строків для подання скарги, безумовно, мають на меті забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності; зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці правила будуть застосовані.

У справі "Gradescolo S.R.L. проти Молдови" Суд послався на прецедентне право щодо дотримання вимог стосовно допустимості застосування процесуального закону, як важливого аспекту права на справедливий судовий розгляд. Роль позовної давності має велике значення під час інтерпретації преамбули конвенції, відповідна частини якої проголошує верховенство закону, що є обов`язком для країн, які підписали Конвенцію. Дотримання строку звернення є однією з умов реалізації права на позов і тісно пов`язано з реалізацією права на справедливий суд. Наявність такої умови запобігає зловживанням і погрозам звернення до суду. Її відсутність призводила б до постійного збереження стану невизначеності у правовідносинах.

За загальним правилом перебіг строку на звернення до адміністративного суду починається від дня виникнення права на адміністративний позов, тобто, коли особа дізналася або могла дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів. Незнання про порушення через байдужість до своїх прав або небажання дізнатися не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду.

Також колегія суддів вважає за необхідне зазначити, що обмеження строку звернення до суду шляхом встановлення відповідних процесуальних строків, не впливає на зміст та обсяг конституційного права на судовий захист і доступ до правосуддя (Рішення Конституційного Суду України від 13 грудня 2011 року № 17-рп/2011). Такі обмеження направленні на досягнення юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулюють учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків та поважати права та інтереси інших учасників правовідносин.

Враховуючи викладене вище, початок перебігу строку, встановленого для подання до суду позову стосується всіх суб`єктів, які мають намір та право оскаржувати рішення суду, та не пов`язується із відповідними функціями та компетенцією суб`єкта, адже інше призводить до можливості держави через такі дії практично необмежено у часі реалізувати право на звернення до суду за власним волевиявленням.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 25 вересня 2023 року у справі № 380/8650/22.

Поняття "особа повинна" слід тлумачити як неможливість незнання, припущення про високу вірогідність дізнатися, а не обов`язок особи дізнатися про порушення своїх прав. Зокрема, особа повинна була дізнатися про порушення своїх прав, якщо особа знала про обставини прийняття рішення чи вчинення дій, і не було перешкод для того, щоб дізнатися про те, яке рішення прийняте або які дії вчинені.

Для вирішення питання про правильність застосування судом першої інстанції строку звернення до суду за захистом прав, свобод та інтересів особи необхідно з`ясувати, яким саме рішенням, дією чи бездіяльністю порушені права цієї особи, коли розпочався перебіг цього строку.

Так, предметом спору до даній справі є правомірність надання погодження Державної екологічної інспекції України на проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) від 09.04.2021 № 4.2/585ПГ, наказу Державної екологічної інспекції у Харківській області про здійснення позапланового заходу (перевірки) від 05.05.2021 № 431/12-02, припису Державної екологічної інспекції у Харківській області від 26.05.2021 №105/03-13, наказу Державної екологічної інспекції у Харківській області про здійснення позапланового заходу (перевірки) від 04.11.2021 № 1038/12-01 та припису Державної екологічної інспекції у Харківській області від 18.11.2021 № 251/03-13.

Відповідно до абзацу 3 статті 1 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» від 20.09.2007 року № 877-V (далі Закон України № 877-V) заходи державного нагляду (контролю) планові та позапланові заходи, які здійснюються у формі перевірок, ревізій, оглядів, обстежень та в інших формах, визначених законом.

Закон № 877-V визначає правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю), за правилами статті 1 якого заходи державного нагляду (контролю) - це планові та позапланові заходи, які здійснюються у формі перевірок, ревізій, оглядів, обстежень та в інших формах, визначених законом.

Процедура проведення позапланових заходів зі здійснення державного нагляду (контролю) регламентована статтю 6 Закону № 877-V, згідно з абзацом п`ятим частини першої якої підставою для здійснення такого заходу є звернення фізичної особи (фізичних осіб) про порушення, що спричинило шкоду її (їхнім) правам, законним інтересам, життю чи здоров`ю, навколишньому природному середовищу чи безпеці держави, з додаванням документів чи їх копій, що підтверджують такі порушення (за наявності). Позаплановий захід у такому разі здійснюється територіальним органом державного нагляду (контролю) за наявністю погодження центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу.

У такому разі перед початком здійснення позапланового заходу державного нагляду (контролю) посадові особи територіального органу державного нагляду (контролю) зобов`язані пред`явити керівнику чи уповноваженій особі суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу, фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі, крім документів, передбачених цим Законом, додатково копію погодження центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу на проведення такої перевірки. Суб`єкти господарювання мають право не допускати посадових осіб територіального органу державного нагляду (контролю) до здійснення заходів державного нагляду (контролю), якщо вони не пред`явили документи, передбачені цим абзацом (абзац шостий частини першої статті 6 Закону № 877-V).

Абзацом 8 частини 1 статті 6 Закону № 877-V визначено, що підставою для здійснення позапланових заходів є доручення Прем`єр-міністра України про перевірку суб`єктів господарювання у відповідній сфері у зв`язку з виявленими системними порушеннями та/або настанням події, що має значний негативний вплив на права, законні інтереси, життя та здоров`я людини, захист навколишнього природного середовища та забезпечення безпеки держави.

Згідно із абзацом одинадцятим частини першої статті 6 Закону № 877-V під час проведення позапланового заходу з`ясовуються лише ті питання, необхідність перевірки яких стала підставою для здійснення цього заходу, з обов`язковим зазначенням цих питань у посвідченні (направленні) на проведення заходу державного нагляду (контролю).

Частинами третьою та четвертою статті 6 Закону № 877-V визначено, що суб`єкт господарювання повинен ознайомитися з підставою проведення позапланового заходу з наданням йому копії відповідного посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю).

Строк здійснення позапланового заходу не може перевищувати десяти робочих днів, а щодо суб`єктів малого підприємництва - двох робочих днів.

Продовження строку здійснення позапланового заходу не допускається.

Для здійснення планового або позапланового заходу орган державного нагляду (контролю) видає наказ (рішення, розпорядження), який має містити найменування суб`єкта господарювання, щодо якого буде здійснюватися захід, та предмет перевірки.

На підставі наказу (рішення, розпорядження) оформляється посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю), яке підписується керівником органу державного нагляду (контролю) (головою державного колегіального органу) або його заступником (членом державного колегіального органу) із зазначенням прізвища, ім`я та по батькові і засвідчується печаткою (частини перша та друга статті 7 Закону № 877-V).

Відповідно до абзацу першого частини п`ятої статті 7 Закону № 877-V перед початком здійснення заходу посадові особи органу державного нагляду (контролю) зобов`язані пред`явити керівнику суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу або уповноваженій ним особі (фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі) посвідчення (направлення) та службове посвідчення, що засвідчує посадову особу органу державного нагляду (контролю), і надати суб`єкту господарювання копію посвідчення (направлення).

За результатами здійснення планового або позапланового заходу посадова особа органу державного нагляду (контролю) складає акт, який повинен містити такі відомості: дату складення акта; тип заходу (плановий або позаплановий); форма заходу (перевірка, ревізія, обстеження, огляд тощо); предмет державного нагляду (контролю); найменування органу державного нагляду (контролю), а також посаду, прізвище, ім`я та по батькові посадової особи, яка здійснила захід; найменування юридичної особи або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи - підприємця, щодо діяльності яких здійснювався захід.

Посадова особа органу державного нагляду (контролю) зазначає в акті стан виконання вимог законодавства суб`єктом господарювання, а в разі невиконання - детальний опис виявленого порушення з посиланням на відповідну вимогу законодавства.

У разі створення суб`єктом господарювання перешкод органу державного нагляду (контролю) чи його посадовим особам при здійсненні заходів державного нагляду (контролю) в акті обов`язково зазначається опис дій чи бездіяльності, що призвели до створення таких перешкод, з посиланням на відповідні норми закону.

В останній день перевірки два примірники акта підписуються посадовими особами органу державного нагляду (контролю), які здійснювали захід, та суб`єктом господарювання або уповноваженою ним особою, якщо інше не передбачено законом.

Якщо суб`єкт господарювання не погоджується з актом, він підписує акт із зауваженнями.

Зауваження суб`єкта господарювання щодо здійснення державного нагляду (контролю) є невід`ємною частиною акта органу державного нагляду (контролю).

У разі відмови суб`єкта господарювання підписати акт посадова особа органу державного нагляду (контролю) вносить до такого акта відповідний запис.

Один примірник акта вручається керівнику чи уповноваженій особі суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу, фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі в останній день заходу державного нагляду (контролю), а другий зберігається в органі державного нагляду (контролю) (частина шоста статті 7 Закону № 877-V).

Згідно із частиною сьомою статті 7 Закону № 877-V на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.

З аналізу вищенаведених норм вбачається, що підставою для проведення позапланового заходу зі здійснення державного нагляду (контролю) є звернення фізичної особи (фізичних осіб) до територіального органу державного нагляду (контролю), яким повідомлено про порушення, що спричинило шкоду її (їхнім) правам, законним інтересам, життю чи здоров`ю, навколишньому природному середовищу чи безпеці держави, з доданими документами чи їх копіями, що підтверджують такі порушення (за наявності). При цьому, такий позаплановий захід проводиться за наявності погодження центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу, яке посадові особи територіального органу державного нагляду (контролю) зобов`язані пред`явити керівнику чи уповноваженій особі суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу, фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі разом з документами, передбаченими Законом № 877-V.

Так, дослідивши матеріали електронної справи, колегією суддів встановлено, що Державною екологічною інспекцією у Харківській області з 12.05.2021 по 25.05.2021 було проведено позапланові заходи державного нагляду (контролю) за додержанням вимог законодавства про використання та охорону земель, про поводження з відходами, пестицидами та агрохімікатами виробничим підрозділом «Лозівська база служби матеріально-технічного забезпечення» регіональної філії «Південна залізниця» АТ «Укрзалізниця», директором якого є Сорока Олександр Миколайович.

Зазначені позапланові заходи державного нагляду (контролю) були проведені відповідно до наказу про здійснення позапланового заходу (перевірки) від 05.05.2021 № 431/12-02, за змістом якого фактичною підставою для його видання слугувало звернення фізичної особи ОСОБА_1 від 01.04.2021 (вх. від 05.04.2021 № П-108) (яким він повідомив про порушення його прав, свобод та інтересів на безпечне і вільне від забруднень довкілля) та погодження Державної екологічної інспекції України на проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) від 09.04.2021 № 4.2/585ПГ.

Також, Державною екологічною інспекцією у Харківській області з 05.11.2021 по 18.11.2021 було проведено позапланові заходи державного нагляду (контролю) за додержанням ВП «ЛБСМТЗ» вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища щодо перевірки стану виконання припису від 26.05.2021 № 105/03-13.

Позапланові заходи державного нагляду (контролю) були проведені за наказом про здійснення позапланового заходу (перевірки) від 04.11.2021 № 1038/12-01. За результатами проведених заходів державного нагляду (контролю) було складено акт від 18.10.2021 №1038/12-01/03-04 та видано припис від 18.10.2021 № 251/03-13.

Матеріалами справи підтверджено та не заперечується учасниками справи, що Сорока О.М. - директор ВП "Лозівська база служби матеріально-технічного забезпечення" 12.05.2021 отримав направлення на проведення позапланової перевірки від 05 травня 2021 року № 431/12-02/03-04, а 18.11.2021 акт, складений за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів (сфера державного нагляду (контролю) від 18.11.2021 № 1038/12-01/03-04.

Колегія суддів зауважує, що у розумінні приписів статті 6 Закону № 877-V ознайомлення суб`єкта господарювання з погодженням на проведення перевірки є обов`язком посадових осіб органу державного нагляду (контролю), разом з цим, у матеріалах справи відсутні докази ознайомлення як позивача, так і директора ВП "Лозівська база служби матеріально-технічного забезпечення" Сороки О. М. з погодженням Державної екологічної інспекції України на проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) від 09.04.2021 № 4.2/585ПГ, а також з наказом Державної екологічної інспекції у Харківській області про здійснення позапланового заходу (перевірки) від 05.05.2021 № 431/12-02 та з наказом Державної екологічної інспекції у Харківській області про здійснення позапланового заходу (перевірки) від 04.11.2021 № 1038/12-01.

Отже, підстави здійснення позапланового заходу (перевірки) від 05.05.2021 № 431/12-02 та від 04.11.2021 № 1038/12-01 до відома директора ВП "Лозівська база служби матеріально-технічного забезпечення" Сороку О. М. доведено не було.

Разом з цим, позивач, звернувшись до суду з цим позовом, обґрунтовує останній саме відсутністю підстав для проведення позапланових заходів з огляду на ухвалення погодження від 09.04.2021 № 4.2/585ПГз порушенням вимог чинного законодавства, про які він дізнався лише отримавши відповідь на адвокатський запит.

Колегія суддів зауважує, що отримання директором ВП «Лозівська база служби матеріально-технічного забезпечення» регіональної філії «Південна залізниця» АТ «Укрзалізниця» Сорокою О. М. направлення на проведення позапланової перевірки від 05.05.2021 № 431/12-02/03-04 та акту від 18.11.2021 № 1038/12-01/03-04 не підтверджує обізнаності позивача про зміст оскаржуваних погодження Державної екологічної інспекції України на проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) від 09.04.2021 № 4.2/585ПГ, наказів Державної екологічної інспекції у Харківській області про здійснення позапланового заходу (перевірки) від 05.05.2021 № 431/12-02 та від 04.11.2021 № 1038/12-01, приписів Державної екологічної інспекції у Харківській області від 26.05.2021 № 105/03-13 та від 18.11.2021 № 251/03-13, оскільки в отриманих ОСОБА_2 направленнях та актах такі відомості відсутні.

Крім того, як вбачається зі змісту направлення від 04.11.2021 № 1038/12-01/03-04, підставою для здійснення заходу державного нагляду (контролю) зазначено «перевірка стану виконання припису від 26.05.2021 № 105/03-13).

Водночас, слід врахувати, що направлення директору ВП «Лозівська база служби матеріально-технічного забезпечення» регіональної філії «Південна залізниця» АТ «Укрзалізниця» приписів Державної екологічної інспекції у Харківській області від 18.11.2021 № 251/03-13 та від 26.05.2021 № 105/03-13 рекомендованими листами з повідомленням про вручення 18.11.2021 та 26.05.2021, з огляду на відсутність у матеріалах справи доказів отримання спірних приписів ані позивачем, ані ВП "Лозівська база служби матеріально-технічного забезпечення", не підтверджує обізнаності позивача про зміст спірних погодження, наказів та приписів раніше ніж він вказує у позові.

А відтак, посилання суду першої інстанції лише на обставини направлення таких документів за відсутності доказів їх отримання не є підставою для висновку про пропуск позивачем строку звернення до адміністративного суду без поважних причин.

Колегія суддів враховує, що АТ «Укрзалізниця» долучено до матеріалів справи докази на підтвердження того, що саме 22.09.2025 позивач отримав відповідь на адвокатський запит, направлену супровідним листом від 19.09.2025 № 4307/3.1/16-25 з додатками, що були підставою для надання погодження Державної екологічної інспекції України на проведення позапланового заходу державного нагляду, яким не надана оцінка судом першої інстанції.

Не надав суд першої інстанції і жодної оцінки доводам позивача про те, що негативних наслідків за результатами проведення вищевказаних заходів державного нагляду (контролю) позивач зазнав лише у 2025 році, коли постановою Східного апеляційного господарського суду від 14.07.2025 у справі № 922/4723/24 з Регіональної філії «Південна залізниця» Акціонерного товариства «Українська залізниця» на користь держави було стягнуто відшкодування шкоди, заподіяної порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності в розмірі 1009547,35 грн.

Європейським судом з прав людини зазначено, що надмірний формалізм може суперечити вимозі забезпечення практичного та ефективного права на доступ до суду згідно з пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. Це зазвичай відбувається у випадку особливо вузького тлумачення процесуальної норми, що перешкоджає розгляду скарг заявника по суті, із супутнім ризиком порушення його чи її права на ефективний судовий захист (рішення у справах Zubac v. Croatia, Beles and Others v. the Czech Republic, № 47273/99, пп. 50-51 та 69, та Walchli v. France, № 35787/03, п. 29).

При цьому, Європейський суд з прав людини провів лінію між формалізмом та надмірним формалізмом. Так, формалізм є явищем позитивним та необхідним, оскільки забезпечує чітке дотримання судами процесу. Надмірний ж формалізм заважає практичному та ефективному доступу до суду. Формалізм не є надмірним, якщо сприяє правовій визначеності та належному здійсненню правосуддя.

Як зазначила Велика Палата Верховного Суду у своєму рішенні від 05.12.2018 (справа № 11-989заі18), згідно з практикою Європейського суду з прав людини, реалізуючи положення Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, необхідно уникати занадто формального ставлення до передбачених законом вимог, так як доступ до правосуддя повинен бути не лише і фактичним, але і реальним. Надмірний формалізм при вирішені питання щодо прийняття позовної заяви або скарги - є порушенням права на справедливий судовий захист.

Враховуючи вищевикладене, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції, повертаючи позивачу позовну заяву з підстав пропуску шестимісячного строку, встановленого частиною 2 статті 122 КАС України, не встановив дату початку перебігу строку звернення до суду з цим позовом та не надав належної оцінки аргументам позивача, допустивши надмірний формалізм, не з`ясувавши належним чином всі суттєві обставини у справі, що в свою чергу позбавило позивача права на звернення до суду.

За результатом установлення указаних обставин стало б можливим визначити день, коли позивач дізнався про порушення його прав, свобод чи інтересів, а також визначити початок відліку шестимісячного строку звернення до суду з цим позовом та, за необхідності, з`ясувати наявність поважних причин пропуску такого строку.

З огляду на викладене, висновок суду першої інстанції про наявність підстав для повернення позовної заяви АТ «Укрзалізниця» у зв`язку з неповажністю причин пропуску строку звернення до суду є передчасним.

За приписами статті 320 КАС України підставами для скасування ухвали суду, яка перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є: 1) неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; 2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; 3) невідповідність висновків суду обставинам справи; 4) неправильне застосування норм матеріального права чи порушення норм процесуального права, які призвели до неправильного вирішення питання.

Відповідно до частини 3 статті 312 КАС України, у випадках скасування судом апеляційної інстанції ухвал про відмову у відкритті провадження у справі, про повернення позовної заяви, зупинення провадження у справі, закриття провадження у справі, про залишення позову без розгляду справа (заява) передається на розгляд суду першої інстанції.

Підсумовуючи вищевикладене з урахуванням встановлених обставин у справі, колегія суддів вважає, що ухвала Харківського окружного адміністративного суду від 18.11.2025 у справі № 520/28506/25 відповідно до вимог частини 3 статті 312 КАС України підлягає скасуванню з направленням до суду першої інстанції для продовження розгляду зі стадії вирішення питання про відкриття провадження у справі.

Керуючись ч. 4 ст. 229, ч. 4 ст. 241, ст.ст.243, 250, 308, 310, 315, 320, 321, 322, 325, 328, 329 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ

Апеляційну скаргу Акціонерного товариства "Українська залізниця" - задовольнити.

Ухвалу Харківського окружного адміністративного суду від 18.11.2025 по справі № 520/28506/25 - скасувати.

Справу № 520/28506/25 за позовом Акціонерного товариства "Українська залізниця" до Державної екологічної інспекції України, Державної екологічної інспекції у Харківській області, третя особа: ОСОБА_1 про визнання протиправними та скасування погодження, наказів, приписів направити до Харківського окружного адміністративного суду для продовження розгляду зі стадії вирішення питання про відкриття провадження у справі.

Постанова набирає законної сили з дати її ухвалення та не підлягає касаційному оскарженню, крім випадків, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України.

Головуючий суддя Т.С. Перцова
Судді О.А. Спаскін С.П. Жигилій