Справа № 480/2479/25
Суддя: Семененко М.О.
Дата ухвалення: 2026-03-30 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 березня 2026 р. Справа № 480/2479/25
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді: Семененко М.О.,

Суддів: Чалого І.С. , Подобайло З.Г. ,

розглянувши в порядку письмового провадження у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою Управління Північно-східного офісу Держаудитслужби України в Сумській області на рішення Сумського окружного адміністративного суду від 30.12.2025, головуючий суддя І інстанції: Н.В. Савицька, м. Суми по справі № 480/2479/25

за позовом Управління капітального будівництва та дорожнього господарства Сумської міської ради

до Управління Північно-східного офісу Держаудитслужби України в Сумській області третя особа Товариство з обмеженою відповідальністю "СУМИМОСТОБУД"

про визнання протиправним та скасування висновку,

ВСТАНОВИВ:

Управління капітального будівництва та дорожнього господарства Сумської міської ради (далі - позивач), звернулося до Сумського окружного адміністративного суду з позовом до Управління Північно-східного офісу Держаудитслужби України в Сумській області (далі - відповідач, Управління Північно-Східного офісу ДАСУ), третя особа: Товариство з обмеженою відповідальністю "СУМИМОСТОБУД" (далі ТОВ "СУМИМОСТОБУД", в якому просило суд:

- визнати протиправним та скасувати висновок Управління Північно-Східного офісу Держаудитслужби України від 17 березня 2025 року про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2024-12-31-002886-а.

В обґрунтування позову зазначив, що на думку позивача висновок Управління Північно-Східного офісу Держаудитслужби України від 17 березня 2025 року про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2024-12-31-002886-а (далі - Висновок) містить необґрунтовану інформацію, не відповідає фактичним обставинам, порушує права позивача як Замовника у процедурі закупівлі UA-2024-12-31-002886-а, а отже є неправомірним та підлягає скасуванню.

Так, у своєму Висновку Управління Північно-Східного офісу Держаудитслужби України стверджує, що тендерна пропозиція ТОВ "СУМИМОСТОБУД" не відповідає вимогам тендерної документації, поміж іншого, через:

- відсутність документів щодо кваліфікаційних критеріїв - начебто не було підтверджено можливість використанні праці електромонтера ОСОБА_1 та інженера проєктувальника ОСОБА_2 ;

- неповний обсяг документів щодо досвіду виконання аналогічних договорів - нібито відсутня частина сторінок у договорі;

- відсутність деяких матеріалів у кошторисі - таких як "Бура", "Лак кам`яновугільний" тощо.

Проте, на думку позивача, відсутність окремого документа щодо електромонтера ОСОБА_1 не є критичним порушенням, оскільки учасник надав повний список працівників та підтвердження досвіду інших фахівців, що дозволяє оцінити його відповідність критеріям. З моменту виявлення зазначеної невідповідності Замовник одразу звернувся до Підрядника ТОВ «СУМИМОСТОБУД» та їм було надано відповідний документ - Наказ про переведення ОСОБА_3 № 1112/к від 11.12.2023 і оприлюднено його разом із відповіддю на запит Управління Північно-Східного офісу Держаудитслужби України від 7 березня 2025 року. Крім того, у документах тендерної пропозиції учасника процедури Закупівлі ТОВ «СУМИМОСТОБУД», а саме, у довідці від 09.01.2025 №15 інженер-проектувальник ОСОБА_2 зазначений як працівник учасника (файл «3. Довідка працівники.pdf»), що зазначено з опискою. На підтвердження можливості використання праці цього працівника ТОВ «СУМИМОСТОБУД» надано цивільно-правову угоду від 16.12.2024 №26 (файл «3.1. Документи працівники.pdf»), чим виконано вимогу пункту 2.4. частини 2 «Наявність працівників відповідної кваліфікації, які мають необхідні знання та досвід».

З огляду на викладене, позивач вважає, що Управління Північно-Східного офісу Держаудитслужби України у своєму Висновку не довело, що наведені недоліки є такими, що унеможливлюють виконання договору про закупівлю.

Позивач також зазначив, що твердження Управління Північно-Східного офісу Держаудитслужби України про те, що учасником ТОВ «СУМИМОСТОБУД» не надано повного аналогічного договору на підтвердження наявності аналогічного досвіду у ТОВ «СУМИМОСТОБУД», не впливає на можливість Замовника ознайомитись із повним обсягом цього документа, оскільки, цей договір був завантажений до електронної системи закупівель у повному обсязі - з ним можна ознайомитись у вільному доступі в електронній системі закупівель Prozorro згідно з ідентифікатором публічної закупівлі UA-2024-05-22-005807-a.

Щодо висновків відповідача про відсутність деяких матеріалів у кошторисі - таких як "Бура", "Лак кам`яновугільний" тощо, позивач зауважив, що на стадії проектування у складі інвесторської кошторисної документації програмне забезпечення АВК-5 або аналог не враховує специфіку конкретного об`єкта будівництва, що призводить до автоматичного включення несумісних матеріалів у розрахунки. Більш того, у тендерній документації не встановлено обов`язковості повного відображення всіх ресурсів у локальних кошторисах учасника. Учасник зобов`язаний виконати всі роботи відповідно до Технічного завдання, а не копіювати підсумкову відомість ресурсів. Учасник не зобов`язаний дослівно відтворювати підсумкову відомість ресурсів Замовника у своїх кошторисах, оскільки це не є критерієм оцінки відповідності тендерної пропозиції. Згідно з вимогами п. 1.4 Додатку № 3 до тендерної документації, Учасник повинен здійснити роботи у чіткій відповідності до кількості та обсягів робіт, видів робіт, зазначених в Технічному завданні (Розділ 3) Додатку № 3 до тендерної документації.

Отже, відсутність у кошторисах учасника окремих матеріалів, зазначених у підсумковій відомості ресурсів замовника, не є підставою для відхилення його пропозиції, оскільки пропозиція учасника забезпечує виконання передбачених обсягів робіт згідно з Технічним завданням, а Договірна ціна є економічно обґрунтованою і покриває всі витрати, необхідні для виконання робіт.

Як наслідок, на думку позивача, твердження Управління Північно-Східного офісу Держаудитслужби України про невідповідність тендерної пропозиції ТОВ «СУМИМОСТОБУД» є некоректним, а висновок відповідача щодо невідповідності тендерної пропозиції ТОВ «СУМИМОСТОБУД» є помилковим і не ґрунтується на нормах законодавства.

Підсумовуючи, позивач зазначив, що всі зауваження Управління були усунуті законним способом, передбаченим Законом України "Про публічні закупівлі" №922-VIII від 25.12.2015 (далі - Закон №922-VIII в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин), а отже підстав для розірвання Договору немає.

Позивач також вважає, що відповідачем висунуто неправомірну вимогу щодо зобов`язання усунення порушень законодавства у сфері державних закупівель, оскільки Управління Північно-Східного офісу ДАСУ не має повноважень примусово зобов`язувати Замовника до одностороннього розірвання Договору, оскільки це суперечить принципу договірної свободи.

У відзиві на позовну заяву відповідач, зокрема вказав на те, що за результатами моніторингу процедури закупівлі виявлено невідповідності в інформації та документах, наданих у складі тендерної пропозиції учасника ТОВ «СУМИМОСТОБУД» для підтвердження відповідності кваліфікаційним критеріям, а саме: «Наявність в учасника процедури закупівлі працівників відповідної кваліфікації, які мають необхідні знання та досвід» та «Наявність документально підтвердженого досвіду виконання аналогічного (аналогічних) за предметом закупівлі договору (договорів)», а тому підстави для задоволення позову відсутні. Стверджував, що усунення порушення шляхом розірвання договору є варіантом правомірної поведінки замовника при усунені порушень, що направлений на приведення відносин між сторонами у первісний стан, оскільки у разі недотримання учасником процедури закупівлі усіх кваліфікаційних вимог, зазначених у тендерній документації замовника, останній на вимогу Закону повинен відхилити тендерну пропозицію учасника та відмінити закупівлю, що робить укладання договору взагалі неможливим.

Позивачем подано до суду відповідь на відзив, у якій із доводами відповідача, викладеними у відзиві на позовну заяву, він не погодився та просив задовольнити позовні вимоги у повному обсязі. Зокрема, наполягав, що третя особа виконала усі вимоги тендерної документації в межах державної закупівлі UA-2024-12-31-002886-а щодо наявності персоналу, а виявлена неточність має суто формальний характер і не може вважатися порушенням, що впливає на результати закупівлі.

Позивач звернув увагу суду на те, що предметом закупівлі є виконання робіт із нового будівництва захисної споруди цивільного захисту (протирадіаційного укриття), а не постачання будівельних матеріалів як окремого об`єкта закупівлі. У зв`язку з цим, відсутність у кошторисах Учасника окремих матеріалів, що згадуються у підсумковій відомості ресурсів, складеній Замовником, не може розцінюватися як невідповідність тендерній документації, за умови, що тендерна пропозиція Учасника забезпечує виконання усіх обсягів робіт відповідно до технічного завдання, а запропонована договірна ціна є обґрунтованою та покриває усі необхідні витрати на виконання таких робіт. Стверджував, що усі потенційні зауваження щодо відповідності умов договору положенням Рамкової угоди були враховані та врегульовані в установленому порядку. Вжиті Замовником заходи усувають правові підстави для застосування будь-яких негативних наслідків, зокрема розірвання договору або визнання його умов такими, що суперечать міжнародним зобов`язанням України.

У запереченнях на відповідь на відзив відповідач зазначив, що викладені позивачем обставини не спростовують виявлені в ході проведення моніторингу факти порушень вимог законодавства, які детально описані у відзиві відповідача на адміністративний позов, а тому не можуть свідчити про відсутність таких порушень.

У наданих суду письмових поясненнях третя особа підтримала позицію позивача, висловлену ним в позовній заяві. Вважає, що висновок Управління Північно-Східного офісу Державної аудиторської служби України щодо результатів моніторингу публічної закупівлі UA-2024-12-31-002886-а є необґрунтованим, помилковим за змістом та таким, що не відповідає фактичним обставинам справи, а також порушує права позивача як Замовника, що, в свою чергу, є підставою для його скасування в судовому порядку.

Рішенням Сумського окружного адміністративного суду від 30 грудня 2025 року позов Управління капітального будівництва та дорожнього господарства Сумської міської ради задоволено.

Визнано протиправним та скасовано висновок Управління Північно-Східного офісу Держаудитслужби України від 17.03.2025 про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2024-12-31-002886-а.

Стягнуто на користь Управління капітального будівництва та дорожнього господарства Сумської міської ради () за рахунок бюджетних асигнувань Управління Північно-східного офісу Держаудитслужби України в Сумській області () судовий збір у розмірі 3028,00 грн.

Не погодившись з рішенням суду першої інстанції, відповідачем подано апеляційну скаргу, в якій він просить скасувати оскаржуване рішення та прийняти постанову, якою в задоволенні позовних вимог відмовити.

В обґрунтування вимог апеляційної скарги відповідач посилається на порушення судом першої інстанції, при прийнятті рішення, норм матеріального та процесуального права, з обставин і обґрунтувань, викладених в апеляційній скарзі. Зазначив, що відповідно до підпунктів 2.1 та 2.4 пункту 2 додатку 2 до тендерної документації Замовника, учасник повинен надати, зокрема, довідку, яка містить інформацію про наявність працівників, а також на кожного працівника, зазначеного в довідці, надати документ, який засвідчує можливість використання праці такого працівника учасником. При цьому, у складі тендерної пропозиції ТОВ «СУМИМОСТОБУД» відсутні документи, які засвідчують можливість використання праці електромонтера ОСОБА_1 , що не відповідає вимогам підпункту 2.4. пункту 2 додатку 2 до тендерної документації Замовника, а також на підтвердження можливості використання праці інженера-проектувальника ОСОБА_2 , який у довідці від 07.01.2025 №42 зазначений як працівник учасника, надано цивільно-правову угоду від 16.12.2024 №26.

Крім того, Управління вважає, що відповідно до вимог підпункту 3.2 пункту 3 додатку 2 до тендерної документації учасник повинен надати, зокрема, копії/копію аналогічних/аналогічного договорів/договору (з додатковими угодами за наявності таких). При цьому, учасником надано копію аналогічного договору від 25.06.2024 № 13/24 не в повному обсязі, а саме: відсутня(і) сторінка(и) між пунктами 7.3 та 10.1 цього договору.

З огляду на викладене, у межах проведення моніторингу процедури закупівлі, керуючись вимогами частини п`ятої статті 8 Закону, Управління 07.03.2025 звернулось через електронну систему закупівель до Замовника з метою отримання пояснень. На зазначений запит Управління Замовник 12.03.2025 надав пояснення, які не спростовують наявність виявлених невідповідностей.

Отже, зважаючи на зазначене, Замовник не виявив невідповідності в інформації та/або документах учасника процедури закупівлі ТОВ «СУМИМОСТОБУД», чим порушив вимоги пункту 43 Особливостей. Таким чином, тендерна пропозиція не відповідає вимогам, установленим у тендерній документації.

Разом з тим, у відомостях ресурсів до локальних кошторисів, наданих у складі тендерної пропозиції ТОВ «СУМИМОСТОБУД» відсутні матеріали, передбачені, зокрема, пунктами 197, 235, 244, 249-250, 267, 333, 334, 758, 998 Підсумкової відомості ресурсів Замовника («Бура», «Білило густотерте цинкове МА-011-0», «Лак кам`яновугільний, марка Г», «Масло індустрійне И-20А», «Полотно голкопробивне для дорожнього будівництва «Дорнит-2», «Шпагат паперовий», «Шурупи з напівкруглою головкою, діаметр стрижня 2,5 мм, довжина 20 мм», «Спирт етиловий ректифікований технічний, І сорт», «Вода дистильована»).

З огляду на викладене, Управління 07.03.2025 звернулось через електронну систему закупівель до Замовника з метою отримання пояснень.

На зазначений запит Управління Замовник 12.03.2025 надав пояснення, в якому не спростував відсутність зазначених матеріалів у відомостях ресурсів до локальних кошторисів, наданих у складі тендерної пропозиції ТОВ «СУМИМОСТОБУД».

Отже, Замовник на порушення вимог абзаців другого та п`ятого підпункту 2 пункту 44 Особливостей, не відхилив тендерну пропозицію ТОВ «СУМИМОСТОБУД» як таку, що не відповідає умовам технічної специфікації та іншим вимогам щодо предмета закупівлі тендерної документації, а також не відповідає вимогам, установленим у тендерній документації відповідно до абзацу першого частини третьої статті 22 Закону, визначив його переможцем торгів та уклав з ним договір від 19.02.2025 № 2/25.

Також апелянт зауважив, що підсумкова відомість ресурсів є складовою частиною (розділом 4) додатку 3 до тендерної документації Замовника.

Разом з тим, відповідно до пункту 5.12. Кошторисних норм України «Настанова з визначення будівництва», затверджених наказом Міністерства розвитку громад та територій України (Мінрегіону) від 01.11.2021 (зі змінами) якщо внаслідок об`єктивних причин виникає необхідність заміни будь-яких матеріальних ресурсів, передбачених кошторисними нормами України на інші матеріальні ресурси, і при такій заміні матеріальних ресурсів, технологія виконання робіт та показники цих норм (крім витрати змінених матеріальних ресурсів) не змінюються, вартість будівельних робіт визначається за тими самими КНУ РЕКН із заміненими матеріальними ресурсами.

При цьому, учасником ТОВ «СУМИМОСТОБУД» не замінено, а виключено матеріальні ресурси, передбачені Підсумковою відомістю ресурсів Замовника.

Таким чином, відсутність матеріалів, передбачених Підсумковою відомістю ресурсів, у відомостях ресурсів до локальних кошторисів, наданих у складі тендерної пропозиції ТОВ «СУМИМОСТОБУД», є невідповідністю умовам технічної специфікації та іншим вимогам щодо предмета закупівлі тендерної документації.

Також, апелянт вважав за необхідне відмітити, що у своєму рішенні суд підтверджує усунення порушень в частині не встановлення Замовником вимог щодо обмежувальних заходів ЄС, правил щодо прийнятності осіб, суб`єктів і матеріалів для постачання, вимог щодо прозорості, визнання походження, забезпечення публічності та зберігання документів, передбачених статтями 3,5, 7,16,17 Рамкової угоди. При цьому, задовольняючи позовні вимоги позивача, суд скасував висновок в цілому з тими порушеннями, з якими Замовник згоден та усунув їх.

Позивач подав відзив на апеляційну скаргу, в якому він, наполягаючи на законності та обґрунтованості рішення суду першої інстанції, просив залишити апеляційну скаргу без задоволення, а оскаржуване рішення без змін. Окрім іншого зазначив, що закупівля UA-2024-12-31-002886-а була організована позивачем як органом місцевого самоврядування з метою будівництва захисних споруд цивільного захисту, які є складовою системи територіальної оборони та забезпечення безпеки населення в умовах воєнного стану. Роботи виконуються на території міста Суми, у тому числі в прикордонних районах, які з початку повномасштабної збройної агресії перебувають під постійною загрозою обстрілів. Сумська область належить до регіонів з підвищеним рівнем безпекових ризиків, а наявна кількість захисних споруд є об`єктивно недостатньою для потреб цивільного населення. Договір, укладений за результатами процедури закупівлі, перебуває у стадії фактичного виконання та станом на дату подачі відзиву виконаний приблизно на 90 %. Основний обсяг будівельних робіт уже завершено: матеріали закуплено та використано за цільовим призначенням, інженерно-підготовчі та будівельно монтажні роботи виконано, зведення укриття знаходиться на фінальній стадії. Такий стан виконання договору свідчить про його близьке повне та належне завершення. Зупинення виконання договору або припинення реалізації проєкту призвело б до фактичного припинення будівництва захисних споруд у прикордонному регіоні в умовах воєнного стану.

Вважає, що суд першої інстанції належним чином оцінив наведені обставини, правильно врахував суспільну значущість предмета закупівлі, стадію виконання договору та фактичне здійснення будівельних робіт, у зв`язку з чим, дійшов обґрунтованого та законного висновку про необґрунтованість оспорюваного Висновку Управління Північно-Східного офісу Держаудитслужби України від 17.03.2025.

У відповідності до пункту 3 частини 1 статті 311 КАС України суд апеляційної інстанції може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, у разі подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, які ухвалені в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження).

Предметом апеляційного оскарження є судове рішення, яке прийняте судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін, у зв`язку з чим колегія суддів вважає за можливе розглянути справу в порядку письмового провадження.

Колегія суддів, заслухавши суддю-доповідача, перевіривши рішення суду та доводи апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи, вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що Управлінням Північно-східного офісу Держаудитслужби в Сумській області, згідно наказу від 03.03.2025 №15-3, прийнято рішення про початок моніторингу процедури закупівлі за предметом: Нове будівництво захисної споруди цивільного захисту (ПРУ) на території СПШ № 28 СМР за адресою: м. Суми, вул. Данила Галицького, 22, (інформацію опубліковано в електронній системі закупівель за номером ID: № UA-2024-12-31-002886-а).

Предметом аналізу були питання: визначення предмета закупівлі, відображення закупівлі у річному плані, оприлюднення інформації про закупівлю, відповідності вимог тендерної документації вимогам Закону №922-VIII та Особливостям здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України «Про публічні закупівлі», на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування», затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 12 жовтня 2022 року № 1178, в редакції від 19.09.2024 (далі - Особливості), відповідності умов тендерної документації та проекту договору про закупівлю умовам Рамкової угоди щодо спеціальних механізмів реалізації фінансування ЄС для України згідно з інструментом Ukraine Facility, підписаної між Україною та Європейським Союзом 21 травня 2024 року у м. Києві та 22 травня 2024 року у м. Брюсселі та ратифікованої Законом України від 06 червня 2024 року №3786-ІХ (далі - Рамкова угода), розгляду тендерних пропозицій, своєчасності укладання договору про закупівлю та його оприлюднення, відповідності умов договору про закупівлю умовам тендерної пропозиції переможця, внесення змін до договору.

Під час моніторингу проаналізовано: річний план закупівель Управління капітального будівництва та дорожнього господарства Сумської міської ради (далі - Замовник) на 2025 рік, оголошення про проведення відкритих торгів, тендерну документацію, затверджену рішенням уповноваженої особи Замовника від 09.01.2025, реєстр отриманих тендерних пропозицій, протокол розкриття тендерних пропозицій від 17.01.2025, тендерні пропозиції Приватного акціонерного товариства «СУМБУД» та Товариства з обмеженою відповідальністю «СУМИМОСТОБУД» (далі - ТОВ «СУМИМОСТОБУД», Учасник), протоколи щодо прийняття рішення уповноваженою особою Замовника від 23.01.2025, від 10.02.2025 та від 13.02.2025, повідомлення про намір укласти договір від 13.02.2025, договір від 19.02.2025 № 2/25 (далі - Договір), додаткову угоду від 19.02.2025 №1, пояснення та документи Замовника, отримані через електронну систему закупівель від 06.03.2025 та від 12.03.2025.

За результатами вказаного моніторингу, відповідачем опубліковано висновок, датований 17.03.2025 про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2024-12-31- 002886-а (далі - Висновок) (а.с. 7-10).

Так, у Висновку Управління Північно-Східного офісу Держаудитслужби України стверджує, що тендерна пропозиція ТОВ «СУМИМОСТОБУД» не відповідає вимогам тендерної документації, поміж іншого, через:

- Замовником в тендерній документації та проєкті договору про закупівлю (додаток 4 до тендерної документації) не враховані визначені вимоги, встановлені статтями 3, 5, 7, 16, 17 Рамкової угоди.

- за результатами моніторингу процедури закупівлі виявлено невідповідності в інформації та документах, наданих у складі тендерної пропозиції учасника ТОВ "СУМИМОСТОБУД" для підтвердження відповідності кваліфікаційним критеріям "Наявність в учасника процедури закупівлі працівників відповідної кваліфікації, які мають необхідні знання та досвід" та "Наявність документально підтвердженого досвіду виконання аналогічного (аналогічних) за предметом закупівлі договору (договорів)";

- за результатами моніторингу процедури закупівлі установлено, що тендерна документація Замовника містить додаток 3 «Інформація про необхідні технічні, якісні та кількісні характеристики предмета закупівлі та технічна специфікація до предмета закупівлі», який в свою чергу містить завантажені в окремих файлах Технічне завдання та Підсумкову відомість ресурсів.

Разом з тим, у відомостях ресурсів до локальних кошторисів, наданих у складі тендерної пропозиції ТОВ «СУМИМОСТОБУД» відсутні матеріали, передбачені, зокрема, пунктами 197, 235, 244, 249-250, 267, 333, 334, 758, 998 Підсумкової відомості ресурсів Замовника («Бура», «Білило густотерте цинкове МА-011-0», «Лак кам`яновугільний, марка Г», «Масло індустрійне И-20А», «Полотно голкопробивне для дорожнього будівництва «Дорнит-2», «Шпагат паперовий», «Шурупи з напівкруглою головкою, діаметр стрижня 2,5 мм, довжина 20 мм», «Спирт етиловий ректифікований технічний, І сорт», «Вода дистильована»).

За результатами аналізу питання розгляду тендерної пропозиції ТОВ "СУМИМОСТОБУД" установлено порушення вимог пункту 43, абзаців другого та п`ятого підпункту 2 пункту 44 Особливостей.

Відповідно до Висновку відповідач зобов`язав позивача здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень шляхом припинення зобов`язань за Договором про закупівлю робіт за державні кошти від 19.02.2025 № 2/25 та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення Висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення (порушень).

24.03.2025 позивачем подано Заперечення на Висновок відповідача від 17.03.2025 стосовно процедури закупівлі UA-2024-12-31-002886-a.

Позивач, вважаючи вказаний Висновок про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2024-12-31-002886-a від 17.03.2025 таким, що не ґрунтується на вимогах чинного законодавства та підлягає скасуванню, звернувся до суду з даним позовом.

Суд першої інстанції, задовольняючи позовні вимоги, виходив з того, що всі зауваження Управління Північно-Східного офісу Держаудитслужби були усунуті законним способом, передбаченим Законом №922-VIII. Відтак, вжиті Замовником заходи усувають правові підстави для застосування будь-яких негативних наслідків, зокрема розірвання договору або визнання його умов такими, що суперечать міжнародним зобов`язанням України. За встановлених у даній справі обставин та з урахуванням вище викладеного, спірний висновок не може вважатися правомірним та підлягає скасуванню судом.

Перевіривши за наявними у справі матеріалами доводи, викладені в апеляційній скарзі, правильність застосування судом норм матеріального та процесуального права і правової оцінки обставин у справі у межах, визначених статтею 308 КАС України, колегія суддів встановила таке.

Відповідно до частини 2 статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові та організаційні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні регламентовано Законом України від 26 січня 1993 року №2939-XII «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» (далі - Закон №2939-XII в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин), за статтею 1 якого передбачено, що здійснення державного фінансового контролю забезпечує центральний орган виконавчої влади, уповноважений Кабінетом Міністрів України на реалізацію державної політики у сфері державного фінансового контролю (далі - орган державного фінансового контролю).

Відповідно до частини 1 статті 2 Закону №2939-XII головними завданнями органу державного фінансового контролю є: здійснення державного фінансового контролю за використанням і збереженням державних фінансових ресурсів, необоротних та інших активів, правильністю визначення потреби в бюджетних коштах та взяттям зобов`язань, ефективним використанням коштів і майна, станом і достовірністю бухгалтерського обліку і фінансової звітності у міністерствах та інших органах виконавчої влади, державних фондах, фондах загальнообов`язкового державного соціального страхування, бюджетних установах і суб`єктах господарювання державного сектору економіки, а також на підприємствах, в установах та організаціях, які отримують (отримували у періоді, який перевіряється) кошти з бюджетів усіх рівнів, державних фондів та фондів загальнообов`язкового державного соціального страхування або використовують (використовували у періоді, який перевіряється) державне чи комунальне майно (далі - підконтрольні установи), за дотриманням бюджетного законодавства, дотриманням законодавства про закупівлі, діяльністю суб`єктів господарської діяльності незалежно від форми власності, які не віднесені законодавством до підконтрольних установ, за судовим рішенням, ухваленим у кримінальному провадженні.

За приписами Положення про Державну аудиторську службу України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 03 лютого 2016 року №43 (далі - Положення №43), Державна аудиторська служба України (далі - Держаудитслужба) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра фінансів та який реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.

Підпунктом 3 пункту 4 та пунктом 7 Положення №43 закріплено, що Держаудитслужба реалізує державний фінансовий контроль через здійснення: державного фінансового аудиту; перевірки закупівель; інспектування (ревізії); моніторингу закупівель. Держаудитслужба здійснює свої повноваження безпосередньо і через утворені в установленому порядку міжрегіональні територіальні органи.

За змістом статті 5 Закону №2939-XII контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України «Про публічні закупівлі», проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування. Перевірка закупівель у замовників проводиться за місцезнаходженням юридичної особи, що перевіряється, чи за місцем розташування об`єкта права власності, щодо якого проводиться перевірка, і полягає у документальному та фактичному аналізі дотримання замовником законодавства про закупівлі. Результати перевірки закупівель викладаються в акті перевірки закупівель.

Поряд з цим, правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави, територіальних громад та об`єднаних територіальних громад встановлює Закон №922-VIII, пунктом 14 частини першої статті 1 якого визначено, що моніторинг процедури закупівлі - аналіз дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель під час проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та протягом його дії з метою запобігання порушенням законодавства у сфері публічних закупівель.

За приписами пунктів 31, 32 частини 1 статті 1 Закону №922-VIII визначено, що тендерна документація - документація щодо умов проведення тендеру, що розробляється та затверджується замовником і оприлюднюється для вільного доступу в електронній системі закупівель; тендерна пропозиція - пропозиція щодо предмета закупівлі або його частини (лота), яку учасник процедури закупівлі подає замовнику відповідно до вимог тендерної документації.

Відповідно до частини 2 статті 22 Закону №922-VIII у тендерній документації зазначаються, зокрема, такі відомості: 1) інструкція з підготовки тендерних пропозицій; 2) один або декілька кваліфікаційних критеріїв відповідно до статті 16 цього Закону, підстави, встановлені статтею 17 цього Закону, та інформація про спосіб підтвердження відповідності учасників установленим критеріям і вимогам згідно із законодавством. Замовник не вимагає документального підтвердження інформації про відповідність підставам, встановленим статтею 17 цього Закону, у разі якщо така інформація є публічною, що оприлюднена у формі відкритих даних згідно із Законом України «Про доступ до публічної інформації», та/або міститься у відкритих єдиних державних реєстрах, доступ до яких є вільним. Для об`єднання учасників замовником зазначаються умови щодо надання інформації та способу підтвердження відповідності таких учасників установленим кваліфікаційним критеріям та підставам, встановленим статтею 17 цього Закону.

Тендерна документація може містити іншу інформацію, вимоги щодо наявності якої передбачені законодавством та яку замовник вважає за необхідне включити до тендерної документації.

Так, частинами 1 та 2 статті 16 Закону №922-VIII передбачено, що замовник вимагає від учасників процедури закупівлі подання ними документально підтвердженої інформації про їх відповідність кваліфікаційним критеріям. Замовник установлює один або декілька з таких кваліфікаційних критеріїв:

1) наявність в учасника процедури закупівлі обладнання, матеріально-технічної бази та технологій;

2) наявність в учасника процедури закупівлі працівників відповідної кваліфікації, які мають необхідні знання та досвід;

3) наявність документально підтвердженого досвіду виконання аналогічного (аналогічних) за предметом закупівлі договору (договорів);

4) наявність фінансової спроможності, яка підтверджується фінансовою звітністю.

Пунктом 1 частини першої статті 31 Закону №922-VIII установлено, що замовник відхиляє тендерну пропозицію із зазначенням аргументації в електронній системі закупівель у разі, якщо учасник процедури закупівлі, зокрема, не відповідає кваліфікаційним (кваліфікаційному) критеріям, установленим статтею 16 цього Закону та/або наявні підстави, встановлені частиною першою статті 17 цього Закону.

Предметом спору у цій справі є висновок Управління Північно-Східного офісу Держаудитслужби від 17 березня 2025 року про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2024-12-31-002886-а, відповідно до якого, за результатами моніторингу процедури закупівлі.

Надаючи оцінку спірному висновку, колегія суддів зазначає наступне.

Щодо не встановлення замовником вимог щодо обмежувальних заходів ЄС правил прийнятності осіб, суб`єктів і матеріалів для постачання, вимог щодо прозорості, визнання походження, забезпечення публічності та зберігання документів, передбачених статтями 3, 5, 7, 16, 17 Рамкової угоди, судом установлено такі обставини.

З метою здійснення фінансової підтримки України від Європейського Союзу, спрямованої, зокрема на фінансування державного бюджету, стимулювання інвестицій між Україню та Європейським Союзом підписана Рамкова угода.

Щодо висновків про не встановлення замовником вимог щодо обмежувальних заходів ЄС, правил щодо прийнятності осіб, суб`єктів і матеріалів для постачання, вимог щодо прозорості, визнання походження, забезпечення публічності та зберігання документів, передбачених статтями 3, 5, 7, 16, 17 Рамкової угоди, судом установлено наступні осбставини.

З метою здійснення фінансової підтримки України від Європейського Союзу, спрямованої, зокрема на фінансування державного бюджету, стимулювання інвестицій, між Україною та Європейським Союзом підписана Рамкова угода.

Для реалізації ініціативи Європейського Союзу «Ukraine Facility» розпорядженням Кабінету Міністрів України від 18 березня 2024 року №244-р схвалено План України (далі - План).

Згідно з постановою Кабінету Міністрів України від 15 листопада 2024 року №1318, Держаудитслужбу визначено органом, який здійснює в установленому законодавством порядку державний фінансовий контроль за видатками, передбаченими у межах виконання Плану України, зокрема під час здійснення публічних закупівель, виплати компенсацій та кредитів.

Під час моніторингу установлено, що закупівля за номером UA-2024-12-31-002886-а здійснюватиметься за рахунок субвенції з державного бюджету місцевим бюджетам на реалізацію публічного інвестиційного проекту на облаштування безпечних умов у закладах, що надають загальну середню освіту (облаштування укриттів), зокрема військових (військово-морських, військово-спортивних) ліцеях, ліцеях із посиленою військово-фізичною підготовкою (постанова Кабінету Міністрів України від 28 квітня 2023 року №419 «Деякі питання надання субвенції з державного бюджету місцевим бюджетам на реалізацію публічного інвестиційного проекту на облаштування безпечних умов у закладах, що надають загальну середню освіту (облаштування укриттів), зокрема військових (військово-морських, військово-спортивних) ліцеях, ліцеях із посиленою військово-фізичною підготовкою» зі змінами).

Розподіл коштів зазначеної субвенції буде здійснено на виконання індикатору Плану «Інвестиція 1. Інвестиції в освіту» Міністерством освіти і науки України, відповідальним за впровадження вказаної інвестиції.

Враховуючи зазначене, на закупівлю UA-2024-12-31-002886-а поширюються умови Рамкової угоди.

Статтею 3 Рамкової угоди встановлені обмежувальні заходи Європейського Союзу щодо:

ненадання коштів або економічних ресурсів прямо або опосередковано Особі, що підпадає під дію обмежувальних заходів, або на її користь (пункт 1 статті 3 Рамкової угоди) шляхом встановлення зобов`язання для всіх реципієнтів коштів, виплачених для здійснення заходів із реалізації реформ та інвестиційних проектів, включених до Плану, або для всіх інших фізичних осіб чи суб`єктів, залучених до їх реалізації, (пункт 11 статті 9 Рамкової Угоди);

участі Осіб та укладання з ними договорів за результатами закупівлі, що підпадають під дію обмежувальних заходів, шляхом відстеження збігів із даними в санкційному списку ЄС, перш ніж укласти відповідні угоди або здійснити згідно з ними платежі, стосовно кожного виконавця, щоб жодна фізична або юридична особа, суб`єкт або орган, що опосередковано отримає фінансування, не були Особами, що підпадають під дію обмежувальних заходів (стаття 3 Рамкової угоди).

Статтею 5 Рамкової угоди встановлені заходи Європейського Союзу правил щодо прийнятності осіб, суб`єктів і матеріалів для постачання:

участі у закупівлі міжнародних і регіональних організації, фізичних осіб, які є громадянами, і юридичних осіб та укладання з ними договорів за результатами закупівлі, що фактично зареєстровані у прийнятних країнах (частина перша статті 5 Рамкової угоди);

участі у закупівлі учасників та укладання з ними договорів за результатами закупівлі, пропозиції яких не відповідають умовам, що усі поставки та матеріали повинні походити із прийнятних країн, зазначених у підпунктах (а) та (b) пункту 1 статті 5 Рамкової угоди, крім випадків, коли поставки та матеріали не можуть бути отримані на розумних умовах у жодній із таких країн (пункт третій статті 5 Рамкової угоди);

участі у закупівлі учасників та укладання з ними договорів за результатами закупівлі з неприйнятних країн (країни, які не визначені пунктом 1 статті 5) не у випадках, передбачених пунктом 8 статті 5 Рамкової Угоди.

Статтею 7 Рамкової угоди встановлені заходи Європейського Союзу щодо внутрішньої системи управління та контролю України, а також зобов`язання щодо протидії неналежному управлінню коштами:

участі у закупівлі учасників та укладання з ними договорів за результатами закупівлі, пропозиція яких не містить інформації про найменування підрядника та субпідрядника (імен, прізвищ та дат народження бенефіціарних власників реципієнта коштів, підрядника або субпідрядника), як визначено у Статті 3(6) Директиви Європейського Парламенту і Ради (ЄС) 2015/849 від 20 травня 2015 року (підпункти іі. та ііі. пункту 5 статті 7 Рамкової Угоди).

Статтею 16 Рамкової угоди встановлені заходи Європейського Союзу щодо публічності:

зазначення емблеми Союзу та здійснення відповідної заяви про фінансування, що містить слова «фінансується Європейським Союзом - Ukraine Facility» або «співфінансується Європейським Союзом - Ukraine Facility», зокрема, допущення до участі учасника та укладення договору про закупівлю без аналогічних умов щодо зазначення емблеми Союзу та здійснення відповідної заяви про фінансування, що містить слова «фінансується Європейським Союзом - Ukraine Facility» або «співфінансується Європейським Союзом-Ukraine Facility» (пункт 1 статті 16 Рамкової Угоди).

Статтею 17 Рамкової угоди встановлені заходи Європейського Союзу щодо зберігання документів:

Україна повинна зберігати протягом п`яти років із дати завершення заходу всі документи, які стосуються процедур закупівель і присудження грантів, договорів, порядки денні, відповідну кореспонденцію та всі відповідні документи стосовно виплат і повернень коштів (пункт 1 статті 17 Рамкової Угоди).

Разом з тим, Замовником в тендерній документації та проекті договору про закупівлю (додаток 4 до тендерної документації) не враховані визначені вимоги, встановлені статтями 3, 5, 7, 16, 17 Рамкової угоди.

Заперечуючи проти встановленого порушення, позивач зазначив, що в результаті ознайомлення із Висновком стосовно моніторингу Закупівлі, Додатковою угодою № 3 від 28 березня 2025 року до договору про закупівлю робіт за державні кошти № 2/25 від 19 лютого 2025 року, Замовник усунув усі претензії відповідача щодо не врахованих умов Рамкової угоди у договорі, шляхом внесення змін до Договору. Отже, зауваження Управління Північно-Східного офісу ДАСУ були усунуті законним способом, передбаченим Законом №922-VIII.

Надаючи оцінку таким доводам позивача, колегія суддів зазначає, що відповідно до положень Закону №922-VIII, відповідність тендерної документації вимогам законодавства підлягає оцінці на момент її затвердження та проведення процедури закупівлі. Виявлені порушення, зокрема, не врахування обов`язкових умов Рамкової угоди, свідчать про невідповідність тендерної документації встановлених вимогам. Отже, внесення змін до договору про закупівлю після завершення процедури закупівлі не є належним способом усунення порушень, допущених на етапі оцінки тендерної пропозиції та визначення переможця процедури закупівлі.

Щодо невідповідності в інформації та документах, наданих у складі тендерної пропозиції учасника ТОВ "СУМИМОСТОБУД" для підтвердження відповідності кваліфікаційним критеріям "Наявність в учасника процедури закупівлі працівників відповідної кваліфікації, які мають необхідні знання та досвід", судом установлено наступні обставини.

Відповідно до підпунктів 2.1 та 2.4 пункту 2 додатку 2 до тендерної документації Замовника, учасник повинен надати, зокрема, довідку, яка містить інформацію про наявність працівників, а також на кожного працівника, зазначеного в довідці, надати документ, який засвідчує можливість використання праці такого працівника учасником.

При цьому, у складі тендерної пропозиції ТОВ «СУМИМОСТОБУД» відсутні документи, які засвідчують можливість використання праці електромонтера ОСОБА_1 , що не відповідає вимогам підпункту 2.4. пункту 2 додатку 2 до тендерної документації Замовника, а також на підтвердження можливості використання праці інженера-проектувальника ОСОБА_2 , який у довідці від 07.01.2025 №42 зазначений як працівник учасника, надано цивільно-правову угоду від 16.12.2024 №26 (файл "3.1. Документи працівники.pdf").

Позивач, заперечуючи встановлене порушення, зазначив, що відсутність окремого документа щодо електромонтера ОСОБА_1 не є критичним порушенням, оскільки учасник надав повний список працівників та підтвердження досвіду інших фахівців, що дозволяє оцінити його відповідність критеріям. З моменту виявлення зазначеної невідповідності Замовник одразу звернувся до Підрядника ТОВ «СУМИМОСТОБУД» та їм було надано відповідний документ - Наказ про переведення ОСОБА_3 № 1112/к від 11.12.2023 і оприлюднено його разом із відповіддю на запит Управління Північно-Східного офісу Держаудитслужби України від 7 березня 2025 року. Крім того, у документах тендерної пропозиції учасника процедури Закупівлі ТОВ «СУМИМОСТОБУД», а саме, у довідці від 09.01.2025 №15 інженер-проектувальник ОСОБА_2 зазначений як працівник учасника (файл «3. Довідка працівники.pdf»), що зазначено з опискою. На підтвердження можливості використання праці цього працівника ТОВ «СУМИМОСТОБУД» надано цивільно-правову угоду від 16.12.2024 №26 (файл « 3.1. Документи працівники.pdf»), чим виконано вимогу пункту 2.4. частини 2 «Наявність працівників відповідної кваліфікації, які мають необхідні знання та досвід».

Надаючи оцінку таким доводам позивача, колегія суддів зазначає, що підпунктом 2.4. пункту 2 додатку 2 до тендерної документації Замовника прямо передбачено обов`язок учасника надати документи, що підтверджують можливість використання праці кожного працівника, зазначеного у відповідній довідці. Не виконання такої вимоги хоча б щодо одного працівника свідчить про невідповідність тендерної пропозиції встановленим критеріям.

Посилання позивача на те, що відсутність окремого документа щодо електромонтера ОСОБА_1 не є критичним порушенням, є безпідставним, оскільки тендерна документація не передбачає можливості часткового підтвердження відповідності кваліфікаційним критеріям або ігнорування окремих вимог.

Також безпідставними є доводи позивача щодо наявності описки щодо інженера-проектувальника ОСОБА_2 , оскільки саме на учасника покладається обов`язок належного оформлення та достовірності поданих документів. Надання цивільно-правової угоди не усуває встановлених невідповідностей у поданій інформації.

Щодо висновків про невідповідність в інформації та документах, наданих у складі тендерної пропозиції учасника ТОВ "СУМИМОСТОБУД" для підтвердження відповідності кваліфікаційним критеріям "Наявність документально підтвердженого досвіду виконання аналогічного (аналогічних) за предметом закупівлі договору (договорів)", судом установлено наступні обставини.

Відповідно до вимог підпункту 3.2 пункту 3 додатку 2 до тендерної документації учасник повинен надати, зокрема, копії/копію аналогічних/аналогічного договорів/договору (з додатковими угодами за наявності таких).

При цьому, учасником надано копію аналогічного договору від 25.06.2024 № 13/24 не в повному обсязі, а саме: відсутня(і) сторінка(и) між пунктами 7.3 та 10.1 цього договору, що позивачем не заперечується.

Позивач, оспорюючи встановлене порушення, зазначив, що ненадання учасником ТОВ «СУМИМОСТОБУД» повного аналогічного договору на підтвердження наявності аналогічного досвіду у ТОВ «СУМИМОСТОБУД», не впливає на можливість Замовника ознайомитись із повним обсягом цього документа, оскільки, цей договір був завантажений до електронної системи закупівель у повному обсязі - з ним можна ознайомитись у вільному доступі в електронній системі закупівель Prozorro згідно з ідентифікатором публічної закупівлі UA-2024-05-22-005807-a.

Надаючи оцінку таким доводам позивача, колегія суддів зазначає, що за усталеною практикою Верховного Суду замовник визначає вимоги до об`єкта тендеру та встановлює конкурентні умови для учасників, які пропонують товари чи послуги відповідно до його потреб.

Обсяг підтвердження відповідності визначається саме замовником. Він має право:

- розширити вимоги шляхом конкретизації способів підтвердження або додаткових документів;

- звузити вимоги або дозволити учасникам підтвердити відповідність у будь-який прийнятний для них спосіб.

У такому випадку учасник самостійно обирає спосіб підтвердження відповідності тендерним умовам. Це передбачає гнучкість та креативність, що може вплинути на кінцевий результат тендеру та сприяти отриманню замовником оптимальних пропозицій.

Водночас, коли в тендерних умовах сказано «наявність документально підтвердженого досвіду», учасник зобов`язаний подати документи, котрі відображають зміст і факт виконання аналогічного договору.

Наведене відповідає правовому висновку Верховного Суду, викладеному в постанові від 30.09.2025 у справі № 460/49270/22.

У спірному випадку вимогами підпункту 3.2 пункту 3 додатку 2 до тендерної документації встановлено обов`язок учасника надати копії/копію аналогічних/аналогічного договорів/договору (з додатковими угодами за наявності таких). Надання такого договору не в повному обсязі (відсутня частина аркушів договору) свідчить про невідповідність пропозиції встановленим вимогам. Посилання позивача на можливість ознайомлення з повним текстом договору в електронній системі закупівель не приймається судом до уваги, оскільки оцінка тендерної пропозиції здійснюється виключно на підставі документів, поданих учасником у складі такої пропозиції.

Щодо висновків про установлення за результатами моніторингу процедури закупівель, що у відомостях ресурсів до локальних кошторисів, наданих у складі тендерної пропозиції ТОВ «СУМИМОСТОБУД» відсутні матеріали, передбачені, зокрема, пунктами 197, 235, 244, 249-250, 267, 333, 334, 758, 998 Підсумкової відомості ресурсів Замовника («Бура», «Білило густотерте цинкове МА-011-0», «Лак кам`яновугільний, марка Г», «Масло індустрійне И-20А», «Полотно голкопробивне для дорожнього будівництва «Дорнит-2», «Шпагат паперовий», «Шурупи з напівкруглою головкою, діаметр стрижня 2,5 мм, довжина 20 мм», «Спирт етиловий ректифікований технічний, І сорт», «Вода дистильована»), судом установлено наступні обставини.

Тендерна документація Замовника містить додаток 3 «Інформація про необхідні технічні, якісні та кількісні характеристики предмета закупівлі та технічна специфікація до предмета закупівлі», який в свою чергу містить завантажені в окремих файлах Технічне завдання та Підсумкову відомість ресурсів.

У пункті 5 додатку 1 «Перелік документів та/або інформації, які подаються учасником процедури закупівлі у складі тендерної пропозиції (в тому числі відомості, які має містити тендерна документація згідно з статтею 22 Закону з урахуванням Особливостей)» до тендерної документації на підтвердження відповідності тендерної пропозиції учасника технічним, якісним, кількісним та іншим вимогам до предмета закупівлі Замовник установив вимогу щодо надання учасниками у складі тендерної пропозиції розрахунку ціни тендерної пропозиції, який включає в себе договірну ціну та підтверджуючі розрахунки за статтями витрат, зокрема, локальні кошториси та відомості ресурсів до локальних кошторисів/підсумкові відомості ресурсів до локальних кошторисів.

Разом з тим, у відомостях ресурсів до локальних кошторисів, наданих у складі тендерної пропозиції ТОВ «СУМИМОСТОБУД» відсутні матеріали, передбачені, зокрема, пунктами 197, 235, 244, 249-250, 267, 333, 334, 758, 998 Підсумкової відомості ресурсів Замовника («Бура», «Білило густотерте цинкове МА-011-0», «Лак кам`яновугільний, марка Г», «Масло індустрійне И-20А», «Полотно голкопробивне для дорожнього будівництва «Дорнит-2», «Шпагат паперовий», «Шурупи з напівкруглою головкою, діаметр стрижня 2,5 мм, довжина 20 мм», «Спирт етиловий ректифікований технічний, І сорт», «Вода дистильована»).

Позивач, заперечуючи факт встановленого порушення, зазначив, що відсутність у кошторисах учасника окремих матеріалів, зазначених у підсумковій відомості ресурсів замовника, не є підставою для відхилення його пропозиції, оскільки пропозиція учасника забезпечує виконання передбачених обсягів робіт згідно з Технічним завданням, а Договірна ціна є економічно обґрунтованою і покриває всі витрати, необхідні для виконання робіт.

Надаючи оцінку таким доводам позивача, колегія суддів зазначає, що тендерною документацією прямо передбачено обов`язок учасника надати розрахунок ціни тендерної пропозиції з підтверджуючими розрахунками, зокрема, відомостями ресурсів, які повинні відповідати технічній специфікації замовника, у тому числі Підсумковій відомості ресурсів. Не включення до відомостей ресурсів матеріалів, передбачених Підсумковою відомістю ресурсів Замовника свідчить про не відповідність тендерної пропозиції встановленим технічним вимогам.

Посилання позивача на те, що запропонована ціна є економічно обґрунтованою та забезпечує виконання робіт, не спростовує встановленого порушення, оскільки дотримання вимог тендерної документації є обов`язковим і не може підмінятись довільною оцінкою достатності запропонованих ресурсів.

Щодо аргументів позивача про те, що з системного аналізу статей 844, 852 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин) вбачається, що якщо запропоновані матеріали непридатні чи не відповідають вимогам, Замовник має право вимагати їх заміни в ході виконання робіт, а кошторис може бути скоригований, колегія суддів зазначає, що таке право Замовника не стосується етапу розгляду тендерних пропозицій учасників при проведенні відкритих торгів.

Щодо аргументів позивача про те, що у тендерній документації не встановлено обов`язковості повного відображення всіх ресурсів у локальних кошторисах учасника, то колегія суддів зазначає, що закупівля здійснюється на підставі затвердженої кошторисної документації, щодо розгляду якої отримано експертний звіт (позитивний) від 25.10.2024 № 19-0189/01-24, виданий філією ДП «Укрдержбудекспертиза» у Сумській області.

У пункті 2.1. проекту договору (додаток 4 до тендерної документації) передбачено, що підрядник повинен виконати передбачені цим договором роботи відповідно до проектної документації, якість яких відповідає вимогам державних будівельних норм України, технічних умов та державних стандартів України, СНІП, є відповідальним за достовірність виконаних обсягів робіт та їх вартості, зобов`язується ввести в дію об`єкт в обумовлені договором строки.

Пунктом 1.3 додатку 3 до тендерної документації також визначено, що роботи повинні бути виконанні у відповідності до проекту «Нове будівництво захисної споруди цивільного захисту (ПРУ) на території СПШ № 28 СМР за адресою: м. Суми, вул. Данила Галицького, 22»*, з дотриманням технологічних процесів будівництва, відповідати вимогам будівельних норм, правилам та стандартам встановленим для виконання такого виду робіт, матеріальні ресурси, що використовуються для їх виконання, повинні відповідати вимогам нормативно-правовим актам і нормативним документам у галузі будівництва, проектній документації та умовам Договору, з метою забезпечення надійності, міцності, стійкості і довговічності конструкцій, монтажу технологічного та інженерного обладнання/матеріалів.

При цьому, Підсумкова відомість ресурсів є складовою проектно-кошторисної документації, щодо розгляду якої отримано експертний звіт.

Крім того, пунктом 5 додатку 1 до тендерної документації установлено наступне: «Інформація про необхідні технічні, якісні та кількісні характеристики предмета закупівлі та технічна специфікація до предмета закупівлі викладена у додатку № 3 до тендерної документації.

На підтвердження відповідності тендерної пропозиції учасника технічним, якісним, кількісним та іншим вимогам до предмета закупівлі, Учасник у складі тендерної пропозиції має надати:

1) лист-гарантію в довільній формі про те, що виконання робіт буде здійснюватися учасником у чіткій відповідності до кількості та обсягів робіт, що визначені замовником у Технічному завданні (додатку № 3 до тендерної документації)».

При цьому, Підсумкова відомість ресурсів є складовою частиною (розділом 4) додатку 3 до тендерної документації Замовника.

Разом з тим, відповідно до пункту 5.12. Кошторисних норм України «Настанова з визначення будівництва», затверджених наказом Міністерства розвитку громад та територій України (Мінрегіону) від 01.11.2021 (зі змінами) якщо внаслідок об`єктивних причин виникає необхідність заміни будь-яких матеріальних ресурсів, передбачених кошторисними нормами України на інші матеріальні ресурси, і при такій заміні матеріальних ресурсів, технологія виконання робіт та показники цих норм (крім витрати змінених матеріальних ресурсів) не змінюються, вартість будівельних робіт визначається за тими самими КНУ РЕКН із заміненими матеріальними ресурсами.

При цьому, учасником ТОВ «СУМИМОСТОБУД» не замінено, а виключено матеріальні ресурси, передбачені Підсумковою відомістю ресурсів Замовника.

Таким чином, відсутність матеріалів, передбачених Підсумковою відомістю ресурсів, у відомостях ресурсів до локальних кошторисів, наданих у складі тендерної пропозиції ТОВ «СУМИМОСТОБУД», є невідповідністю умовам технічної специфікації та іншим вимогам щодо предмета закупівлі тендерної документації.

Відповідно до абзацу 2 підпункту 2 пункту 44 Особливостей замовник відхиляє тендерну пропозицію із зазначенням аргументації в електронній системі закупівель у разі, коли тендерна пропозиція не відповідає умовам технічної специфікації та іншим вимогам щодо предмета закупівлі тендерної документації, крім невідповідності в інформації та/або документах, що може бути усунена учасником процедури закупівлі відповідно до пункту 43 цих особливостей.

При цьому, відсутність матеріалів, передбачених Підсумковою відомістю ресурсів, відповідно до додатку 3 до тендерної документації, стосується випадків відсутності інформації та/або документів про технічні та якісні характеристики предмета закупівлі, що пропонується учасником процедури в його тендерній пропозиції, а отже, не є невідповідностями, які можуть бути усунені учасником процедури закупівлі відповідно до пункту 43 Особливостей.

Також, відповідно до абзацу 5 підпункту 2 пункту 44 Особливостей замовник відхиляє тендерну пропозицію із зазначенням аргументації в електронній системі закупівель у разі, коли тендерна пропозиція не відповідає вимогам, установленим у тендерній документації відповідно до абзацу першого частини третьої статті 22 Закону.

Однак, Замовник на порушення вимог абзаців 2 та 5 підпункту 2 пункту 44 Особливостей не відхилив тендерну пропозицію ТОВ «СУМИМОСТОБУД» як таку, що не відповідає умовам технічної специфікації та іншим вимогам щодо предмета закупівлі тендерної документації, а також не відповідає вимогам, установленим у тендерній документації відповідно до абзацу 1 частини 3 статті 22 Закону, визначив його переможцем торгів та уклав з ним договір від 19.02.2025 № 2/25.

Отже, під час проведення спірної закупівлі Замовником дійсно були допущені порушення, встановлені Держаудистлужбою під час спірного моніторингу.

Колегія суддів зазначає, що розгляд тендерних пропозицій має здійснюватися замовником саме на відповідність вимогам, встановленим в тендерній документації. Наслідком подання учасником тендерної пропозиції, яка не відповідає вимогам тендерної документації, є відхилення її замовником на підставі, зокрема пункту 1 частини першої статті 31 Закону №922-VIII.

Верховний Суд у цій категорії спорів, зокрема, у справах №160/11687/23, №440/6028/22, неодноразово зауважував на тому, що, беручи участь у публічній закупівлі, учасник повинен відповідати усім висунутим замовником критеріям та подати необхідні підтверджуючі документи, перелік яких міститься у тендерній документації з тим, щоб замовник мав можливість належним чином перевірити вказані критерії та визначити найвигіднішу пропозицію для відповідної закупівлі.

Отже, визначена законом процедура не надає замовнику право розсуду при перевірці тендерної пропозиції, і у випадку її невідповідності тендерній документації визначає лише один можливий варіант поведінки - її відхилення.

З огляду на встановлені відповідачем порушення у сфері закупівель, керуючись статтями 5 та 10 Закону №2939-XII та статтею 8 Закону №922-VIII, Управління Північно-східного офісу Держаудитслужби в Сумській області зобов`язало позивача здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень шляхом припинення зобов`язань за договором та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення (порушень).

Позивач стверджує, що договір, укладений за результатами процедури закупівлі, перебуває у стадії фактичного виконання та станом на дату подачі відзиву виконаний приблизно на 90 %; основний обсяг будівельних робіт уже завершено: матеріали закуплено та використано за цільовим призначенням, інженерно-підготовчі та будівельно-монтажні роботи виконано, зведення укриття знаходиться на фінальній стадії. Вважає, що виконання вимоги Управління про припинення зобов`язань за договором було б нелогічним, невиправданим і таким, що шкодить інтересам держави.

Суд апеляційної інстанції, надаючи оцінку доводам позивача в цій частині зазначає, що відповідно до частин 6, 7 статті 8 Закону №922-VIII за результатами моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу процедури закупівлі, що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником.

Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.

У висновку обов`язково зазначаються: 1) найменування, місцезнаходження та ідентифікаційний код замовника в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, щодо якого здійснювався моніторинг процедури закупівлі; 2) назва предмета закупівлі із зазначенням коду за Єдиним закупівельним словником (у разі поділу на лоти такі відомості повинні зазначатися щодо кожного лота) та назви відповідних класифікаторів предмета закупівлі і частин предмета закупівлі (лотів) (за наявності) та його очікувана вартість; 3) унікальний номер оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєний електронною системою закупівель, та/або унікальний номер повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі; 4) опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого за результатами моніторингу процедури закупівлі; 5) зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.

У висновку може зазначатися додаткова інформація, визначена органом державного фінансового контролю.

Форма висновку про результати моніторингу закупівлі та порядок його заповнення затверджена наказом Міністерства фінансів України від 08 вересня 2020 року №552 (надалі - Порядок № 552).

Відповідно до пункту 3 Порядку №552 висновок складається у формі електронного документа і заповнюється відповідно до затвердженої Мінфіном форми висновку про результати моніторингу процедури закупівлі (далі - форма висновку) в електронній системі закупівель.

Пунктом 3 розділу ІІІ Порядку №552 у разі виявлення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель пункт 3 має містити посилання на структурну одиницю компетенційного нормативно-правового акта, на підставі якого орган державного фінансового контролю зобов`язує замовника усунути у встановленому законодавством порядку такі порушення, а також зобов`язання щодо їх усунення.

Відповідно до частини 8 статті 8 Закону №922-VIII протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення органом державного фінансового контролю висновку замовник оприлюднює через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявлених порушень.

При цьому вказаною правовою нормою визначено порядок дій замовника державної закупівлі, в разі виявлення за наслідками проведення моніторингу порушень чинного законодавства при здійсненні державної закупівлі. Законодавцем диспозитивно визначено варіанти правомірної поведінки замовника при усунені порушень, зазначених у висновку, зокрема, шляхом оприлюднення через електронну систему закупівель інформації та/або документів, що свідчать про усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, або аргументованих заперечень до висновку, або інформації про причини неможливості усунення виявлених порушень.

Тобто, виходячи із структури та змісту частини 8 статті 8 Закону №922-VIII, саме замовник публічної закупівлі вправі визначати, яким чином він має намір усунути виявлені правопорушення, обираючи один із визначених законом правомірних варіантів поведінки.

Враховуючи викладене, Законом №922-VIII на відповідача покладений обов`язок зазначити варіанти правомірної поведінки, тобто замовнику дається право вибору: вжити заходів щодо розірвання договору, та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення законодавства у сфері публічних закупівель, викладеного у висновку, надати аргументовані заперечення, інформацію про причини неможливості усунення виявленого порушення.

Варіант усунення порушення шляхом розірвання договору направлений на приведення відносин між сторонами у первісний стан. У разі недотримання учасником процедури закупівлі усіх кваліфікаційних вимог, зазначених у тендерній документації замовника, останній на вимогу Закону №922-VIII повинен відхилити тендерну пропозицію учасника та відмінити закупівлю, що робить укладання договору взагалі неможливим.

Отже, у разі дотримання позивачем вимог Закону №922-VIII відносини між переможцем закупівлі та Замовником взагалі б не виникли та договір не було б укладено.

Відповідно до частини 1 статті 41 Закону № 922-VIII договір про закупівлю укладається відповідно до норм Цивільного кодексу України та Господарського кодексу України з урахуванням особливостей, визначених цим Законом.

Статтею 203 Цивільного кодексу України передбачено, що зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам. Особа, яка вчиняє правочин, повинна мати необхідний обсяг цивільної дієздатності. Правочин має бути спрямований на реальне настання правових наслідків, що обумовлені ним.

Згідно з частиною другою статті 16 ЦК України одним із способів захисту цивільного права може бути, зокрема, визнання правочину недійсним.

Відповідно до частини 1 статті 215 ЦК України, підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою - третьою, п`ятою статті 203 цього Кодексу.

Таким чином, укладення договорів є завершальною стадією проведення процедури закупівлі, тому невідхилення пропозиції учасника та, як наслідок, укладення договору, є підставою для розірвання такого договору.

Враховуючи наявність порушень, встановлених Держаудитcлужбою під час моніторингу, вимоги, зазначені у Висновку щодо припинення зобов`язань за договором підлягають виконанню.

Аналогічні висновки були висловлені Верховним Судом у справах № 160/9990/20 (постанова від 29 жовтня 2021 року), № 420/693/21 (постанова від 26 жовтня 2022 року), № 200/100092/20 (постанова від 10 листопада 2022 року), № 280/8475/20 (постанова від 24 січня 2023 року), №260/2993/21 (постанова від 31 січня 2023 року), № 520/6848/21 (постанова від 09 лютого 2023 року), однак не застосовані судом першої інстанції до спірних правовідносин.

Також колегія суддів наголошує, що проведення публічних закупівель, в першу чергу, направлене на забезпечення потреб держави, територіальних громад або об`єднаних територіальних громад. Отже, укладаючи договір за результатами проведення публічної закупівлі, держава фактично має право контролю за проведенням закупівлі, враховуючи і етап укладення та виконання договору.

Відповідно до приписів Закону №2939-XII вказаний контроль держава здійснює через органи державного фінансового контролю шляхом проведення державного фінансового аудиту, інспектування, перевірки закупівель та моніторингу закупівлі.

Пунктами 7, 8, 10 статті 10 Закону №2939-XII визначено, зокрема, право органу державного фінансового контролю:

- пред`являти керівникам та іншим особам підприємств, установ та організацій, що контролюються, обов`язкові до виконання вимоги щодо усунення виявлених порушень законодавства;

- порушувати перед відповідними державними органами питання про визнання недійсними договорів, укладених із порушенням законодавства;

- у судовому порядку стягувати у дохід держави кошти, отримані підконтрольними установами за незаконними договорами, без установлених законом підстав та з порушенням законодавства;

- звертатися до суду в інтересах держави, якщо підконтрольною установою не забезпечено виконання вимог щодо усунення виявлених під час здійснення державного фінансового контролю порушень законодавства з питань збереження і використання активів;

- звертатися до суду в інтересах держави, якщо підконтрольною установою не забезпечено виконання вимог щодо усунення виявлених під час здійснення державного фінансового має право як і висувати замовникам обов`язкові до виконання вимоги щодо усунення порушень шляхом припинення зобов`язань за укладеним договором, так і право на ініціювання питання про визнання договору недійсним.

У свою чергу, статтею 43 Закону №922-VIII регламентовано вичерпний перелік підстав для автоматичного визнання договору закупівлі нікчемним. Також орган фінансового контролю має право звертатися до суду лише у визначених випадках: у разі невиконання підконтрольною установою висунутих вимог, або у випадку не здійснення повернення коштів у дохід держави.

З аналізу вищенаведених правових норм вбачається, що орган фінансового контролю має право як і висувати замовникам обов`язкові до виконання вимоги щодо усунення порушень шляхом припинення зобов`язань за укладеним договором, так і право на ініціювання питання про визнання договору недійсним. У свою чергу, статтею 43 Закону №922-VIII регламентовано вичерпний перелік підстав для автоматичного визнання договору закупівлі нікчемним. Також орган фінансового контролю має право звертатися до суду лише у визначених випадках: у разі невиконання підконтрольною установою висунутих вимог, або у випадку не здійснення повернення коштів у дохід держави.

Отже, чинним законодавством встановлено дискрецію органу державного фінансового контролю щодо визначення форми усунення встановлених порушень в залежності від виду цих порушень. Окрім того, враховуючи, що при укладенні договорів за результатами публічних закупівель використовуються саме бюджетні кошти, то лише держава через свій відповідний орган має повноваження щодо обрання форми припинення нецільового використання цих коштів.

Таким чином, враховуючи сталу практику Верховного Суду у цій категорії справ, Держаудитслужба мала повноваження щодо визначення одного із варіантів усунення встановлених порушень як припинення зобов`язань за договором.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 01.02.2024 у справі № 260/3428/21 та від 11.04.2024 у справі №440/17864/21.

З урахуванням викладеного, колегія суддів дійшла висновку, що спірний висновок Управління Північно-Східного офісу Держаудитслужби України від 17 березня 2025 року про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2024-12-31-002886-а є таким, що відповідає вимогам частини 2 статті 2 КАС України, а отже позовні вимоги про визнання його протиправним та скасування є такими, що не підлягають задоволенню.

Суд апеляційної інстанції вважає за необхідне зазначити, що згідно з пунктом 41 висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Згідно з частиною 2 статті 6 КАС України суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського Суду з прав людини, а стаття 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" передбачає, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Відповідно до статті 242 КАС України, рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Згідно з частинами 1, 2 статті 317 КАС України підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є: 1) неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; 2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; 3) невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; 4) неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.

Неправильним застосуванням норм матеріального права вважається: неправильне тлумачення закону або застосування закону, який не підлягає застосуванню, або незастосування закону, який підлягав застосуванню. Порушення норм процесуального права може бути підставою для скасування або зміни рішення, якщо це порушення призвело до неправильного вирішення справи.

Зважаючи на встановлені обставини справи, колегія суддів дійшла висновку, що рішення Сумського окружного адміністративного суду від 30.12.2025 у справі №480/2479/25 прийнято з неправильним застосуванням норм матеріального права, що призвело до неправильного вирішення справи по суті, а отже підлягає скасуванню з прийняттям нового рішення про відмову у задоволенні позовних вимог.

Керуючись ст. ст. 311, 315, 317, 321, 325 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Управління Північно-східного офісу Держаудитслужби України в Сумській області - задовольнити.

Рішення Сумського окружного адміністративного суду від 30.12.2025 по справі № 480/2479/25 - скасувати.

Ухвалити нове судове рішення, яким у задоволенні адміністративного позову Управління капітального будівництва та дорожнього господарства Сумської міської ради до Управління Північно-східного офісу Держаудитслужби України в Сумській області, третя особа Товариство з обмеженою відповідальністю "СУМИМОСТОБУД" про визнання протиправним та скасування висновку відмовити.

Постанова набирає законної сили з дати її ухвалення та не підлягає касаційному оскарженню, крім випадків, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України.

Головуючий суддя М.О. Семененко
Судді І.С. Чалий З.Г. Подобайло