Справа № 160/9654/25
Суддя: Шлай А.В.
Дата ухвалення: 2026-03-17 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

17 березня 2026 року м. Дніпросправа № 160/9654/25

Третій апеляційний адміністративний суд

у складі колегії суддів: головуючого - судді Шлай А.В. (доповідач),

суддів: Баранник Н.П., Малиш Н.І.,

здійснюючи в порядку письмового провадження розгляд апеляційні скарги Товариства з обмеженою відповідальністю «Квантум Сатіс» та Головного управління ДПС у Дніпропетровській області на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 28 серпня 2025 р. (суддя Олійник В.М.) в адміністративній справі №160/9654/25 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Квантум Сатіс» до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області, про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення, -

В С Т А Н О В И В:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Квантум Сатіс» 02.04.2025 звернулось до суду із позовною заявою, в якій просило суд визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення №, прийняте 22.10.2024 Головним управлінням ДПС у Дніпропетровській області, яким нарахована пеня за порушення термінів розрахунку у сфері ЗЕД на суму 4878161,03 грн.

Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 28 серпня 2025 р., ухваленим за результатом розгляду справи в порядку загального позовного провадження, адміністративний позов задоволено частково. Суд визнав протиправним та скасував спірне податкове повідомлення-рішення в частині пені на суму 1937289,94 грн. У задоволенні решти позовних вимог суд відмовив.

Рішення суду оскаржено в апеляційному порядку сторонами по справі.

Відповідач у своїй апеляційній скарзі вказує на порушення судом першої інстанції норм процесуального права, яке полягає у безпідставній відмові у задоволенні його клопотання про залишення позовної заяви ТОВ «Квантум Сатіс» без розгляду у зв`язку із пропуском строку звернення до адміністративного суду із цим позовом. Скаржник/відповідач вважає за необхідне застосувати правовий висновок Верховного Суду, сформульований у постанові від 26.11.2020 у справі №500/2486/19, відповідно до якого у випадку адміністративного оскарження платником податків податкового повідомлення-рішення, строк на звернення до суду складає один місяць з дати отримання рішення про результати розгляду скарги. Зважаючи на те, що ТОВ «Квантум Сатіс» оскаржувало податкове повідомлення-рішення в адміністративному порядку і отримало рішення про відмову у задоволенні скарги 23.01.2025, строк на звернення до суду завершився 22.02.2025. Клопотання про поновлення строків ним не було заявлено ані в позовній заяві, ані в подальшому під час розгляду адміністративної справи.

Позивач у письмовому відзиві на апеляційну скаргу наполягає на тій обставині, що строк звернення до суду після адміністративного оскарження податкового повідомлення-рішення регулюється частиною 4 статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України. Також, на його думку, суд мав повне процесуальне право, передбачене частиною 1 статті 123 Кодексу адміністративного судочинства України, поновити строк звернення до суду з огляду на умови воєнного стану, запровадження тимчасових обмежень і ризиків для бізнесу, і такі підстави дійсно існували.

Здійснюючи перевірку доводів апеляційної скарги відповідача щодо порушення судом першої інстанції норм процесуального права, колегія суддів виходить з наступного.

За приписами пункту 16 частини 5 статті 243 Кодексу адміністративного судочинства України ухвала суду з питання залишення позовної заяви без розгляду викладається окремим документом.

В матеріалах справи наявне клопотання Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про залишення позовної заяви без розгляду (т. 1 а.с.65-71). Це клопотання було розглянуто судом першої інстанції в судовому засіданні 05.05.2025, та в його задоволенні було відмовлено усною ухвалою, про що свідчить запис 37 протоколу судового засідання (т. 1 а.с.208).

Згідно частини 3 статті 293 Кодексу адміністративного судочинства України заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Відповідач скористався таким процесуальним правом і включив відповідні заперечення до своєї апеляційної скарги. Однак, відсутність письмової ухвали, якою відповідачу відмовлено у задоволенні клопотання про залишення позовної заяви без руху, позбавляє колегію суддів здійснити перевірку підстав, за наявності яких суд першої інстанції прийняв таке процесуальне рішення.

Відтак, колегія суддів вважає за необхідне самостійно встановити обставину звернення позивача до суду із дотриманням чи пропуском строку, встановленого законом.

Як вбачається з матеріалів справи, ТОВ «Квантум Сатіс» звернулось до суду з позовною заявою 02 квітня 2025 р., оскарживши податкове повідомлення-рішення № від 22.10.2024 (т. 1 а.с.1). У позовній заяві позивач повідомив про те, що спірне податкове повідомлення-рішення від оскаржував до «Податкової служби України» 14.11.2024.

Відповідач до клопотання про залишення позовної заяви без розгляду додав копії рішення Державної податкової служби України № 353/6/99-00-06-01-03-06 від 07.01.2025 про результати розгляду скарги ТОВ «Квантум Сатіс» (т. 1 а.с.74-83), докази направлення цього рішення на адресу ТОВ «Квантум Сатіс» (т. 1 а.с.123), докази отримання ТОВ «Квантум Сатіс» 23.01.2025 рішення ДПС України про результати розгляду скарги (т.1. а.с.132).

Обставина отримання ТОВ «Квантум Сатіс» рішення ДПС України про результати розгляду його скарги саме 23.01.2025 підтверджена ним безпосередньо у позовній заяві (арк. п/з 2). Також у позовній заяві (розділ 4) ТОВ «Квантум Сатіс» обґрунтовував дотримання ним строку звернення до суду приписами частини 4 статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України.

Цією процесуальною нормою визначено, що якщо законом передбачена можливість досудового порядку вирішення спору і позивач скористався цим порядком, або законом визначена обов`язковість досудового порядку вирішення спору, то для звернення до адміністративного суду встановлюється тримісячний строк, який обчислюється з дня вручення позивачу рішення за результатами розгляду його скарги на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень.

Отже, ТОВ «Квантум Сатіс» звернулось до адміністративного суду в межах трьох місяців з дня отримання рішення за результатом його адміністративного оскарження спірного податкового повідомлення-рішення.

Відповідач, у свою чергу, наполягає на застосування місячного строку звернення до суду, встановленого пунктом 56.19 статті 56 Податкового кодексу України.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 16 липня 2025 р. у справі № 500/2276/24 погодилася із правильністю усталеної практики судової палати з розгляду справ щодо податків, зборів та інших обов`язкових платежів Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду щодо строків оскарження рішень податкового органу, а саме:

1) якщо платник податків не оскаржував рішення контролюючого органу в досудовому (адміністративному) порядку - строк звернення до суду становить 6 місяців (частина друга статті 122 КАС України);

2) якщо платник податків оскаржував рішення контролюючого органу в досудовому (адміністративному) порядку, яке не стосується нарахування грошових зобов`язань (наприклад, відмова у реєстрації податкових накладних; присвоєння ризикового статусу тощо), - строк звернення до суду становить 3 місяці (частина четверта статті 122 КАС України);

3) якщо платник податків оскаржував рішення контролюючого органу в досудовому (адміністративному) порядку, яке передбачає нарахування грошових зобов`язань (наприклад, податкове повідомлення-рішення), - строк звернення до суду становить 1 місяць (пункт 56.19 статті 56 Податкового кодексу України).

Верховний Суд у складі судової палати з розгляду справ щодо податків, зборів та інших обов`язкових платежів Касаційного адміністративного суду у постанові від 26 листопада 2020 р. у справі № 500/2486/19 сформував правовий висновок, відповідно до якого норма пункту 56.19 статті 56 ПК України є спеціальною щодо норми частини четвертої статті 122 КАС України, має перевагу в застосуванні у податкових спорах і регулює визначену її предметом групу правовідносин - оскарження в судовому порядку податкових повідомлень-рішень та інших рішень контролюючих органів про нарахування грошових зобов`язань за умови попереднього використання позивачем досудового порядку вирішення спору (застосування процедури адміністративного оскарження - абзац 3 пункту 56.18 статті 56 ПК України). Вона встановлює строк для їх оскарження протягом місяця, що настає за днем закінчення процедури адміністративного оскарження відповідно до пункту 56.17 цієї статті.

Суд першої інстанції в ухвалі від 07 квітня 2025 р. не вбачав порушення позивачем строків, передбачених статтею 122 Кодексу адміністративного судочинства України, відкривши провадження у справі.

Зважаючи на те, що ТОВ «Квантум Сатіс» оскаржує рішення контролюючого органу, яким йому нараховане грошове зобов`язання, строк звернення до суду становить один місяць з дня отримання ним рішення за результатом досудового (адміністративного) оскарження.

Отримавши рішення Державної податкової служби України 23.01.2025, позивач мав звернутись до суду до 24.02.2025 включно (22 та 23 припадають на вихідні дні). Подавши заяву 02.04.2025, позивач пропустив зазначений строк.

У статті 123 Кодексу адміністративного судочинства України визначені наслідки пропущення строків звернення до адміністративного суду.

Так, у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку. Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву. Якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду. Якщо після відкриття провадження у справі суд дійде висновку, що викладений в ухвалі про відкриття провадження у справі висновок суду про визнання поважними причин пропуску строку звернення до адміністративного суду був передчасним, і суд не знайде інших підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Системний аналіз положень наведеної статті дає підстави для висновку, що звернення до адміністративного суду з позовом після закінчення строків, установлених законом, не має безумовним наслідком повернення позовної заяви або залишення позову без розгляду. Передумовою настання відповідних наслідків для позивача є надання можливості останньому дати змогу подати заяву про поновлення пропущеного строку в разі її неподання, або ж вказати інші причини поважності пропущеного строку, аніж ті, які були зазначені в первинній заяві про поновлення строку та визнані судом неповажними.

Отже, вказані правила процесуального закону щодо надання можливості позивачу подати заяву про поновлення пропущеного строку або вказати інші причини поважності пропущеного строку, слід застосовувати як на стадії відкриття провадження у справі, так і на стадії розгляду справи після відкриття провадження у справі.

Як зазначив Верховний Суд у постанові від 20 вересня 2023 р. у справі №560/6732/22, «аналогічні правила КАС України розповсюджує й під час перегляду справи в апеляційній та касаційній інстанціях».

За правовим висновком Верховного Суду, сформульованим у постанові від 10 листопада 2022 р. у справі № 320/11921/20, «положення КАС України однозначно закріплюють, що у випадку встановлення судом факту пропуску позивачем строку звернення до суду з позовом, такій особі гарантується надання часу для подання заяви про поновлення строку звернення до суду з позовом із наданням доказів поважності причин його пропуску. При цьому, забезпечення реалізації такого права не залежить від інстанції суду, який виявив факт пропуску строку, оскільки такий факт може бути виявлений не лише до відкриття провадження у справі, але й на більш пізніх стадіях судового процесу. Питання причин пропуску строку звернення до суду з позовом, у випадку, коли суд встановив, що такий пропущено позивачем, в обов`язковому порядку має бути з`ясовно судом. У будь-якому випадку позивач має бути обізнаний про виникнення у суду питання щодо дотримання ним строку звернення до суду з позовом задля забезпечення реальної можливості спростувати факт пропуску строку або довести наявність підстав для його поновлення. Суд апеляційної інстанції повинен вжити заходів щодо надання можливості позивачу звернутися із відповідною заявою про поновлення пропущеного строку із зазначенням причин пропуску строку».

Враховуючи встановлену під час перегляду справи в апеляційному порядку обставину звернення ТОВ «Квантум Сатіс» до адміністративного суду із цим позовом з пропуском місячного строку, встановленого законом (п. 56.19 ст. 56 Податкового кодексу України), колегія суддів вважає за необхідне запропонувати останньому подати до суду апеляційної інстанції заяву про поновлення такого строку із наданням доказів поважності причин його пропуску, як це передбачено статтею 123 Кодексу адміністративного судочинства України.

Керуючись статтями 123, 321 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

У Х В А Л И В:

Запропонувати Товариству з обмеженою відповідальністю «Квантум Сатіс» подати до Третього апеляційного адміністративного суду заяву про поновлення строку звернення до суду із позовом про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення № від 22.10.2024, винесеного Головним управлінням ДПС у Дніпропетровській області.

Встановити термін виконання цієї ухвали протягом десяти днів з дня отримання її копії через електронний кабінет в системі «Електронний суд». Спосіб виконання ухвали - через електронний кабінет в системі «Електронний суд».

Оголосити перерву в розгляді справи № 160/9654/25 до 14 квітня 2026 р.

Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили 17 березня 2026 р. і оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Головуючий - суддя А.В. Шлай

суддя Н.П. Баранник

суддя Н.І. Малиш