Справа № 380/11511/25
Суддя: Андрусів Уляна Богданівна
Дата ухвалення: 2026-04-10 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

10 квітня 2026 року м. Львів

Львівський окружний адміністративний суд у складі головуючої судді Андрусів У. Б., розглянувши в порядку письмового провадження клопотання Громадської організації «ГРОМАДСЬКА ІНІЦІАТИВА 1» про постановлення окремої ухвали у справі за позовом Громадської організації «ГРОМАДСЬКА ІНІЦІАТИВА 1» до Стрийської міської ради про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити дії,

в с т а н о в и в :

Громадська організація «ГРОМАДСЬКА ІНІЦІАТИВА 1» (далі - позивач) звернулася до суду з адміністративним позовом до Стрийської міської ради (далі - відповідач), у якому просить суд:

- визнати протиправною бездіяльність суб`єкта владних повноважень відповідача Стрийської міської ради, що супроводжувалося забороненою в Україні дискримінацією конституційних прав громадянина України, члена Стрийської територіальної громади, члена ГО «Громадська ініціатива 1» Івана Івановича Левицького в сфері суспільних відносин громадсько-політичної діяльності;

- зобов`язати розглянути подану до Стрийської міської ради звернення скаргу від 07.04.2025 за № Л-166/03-22 відповідно до всіх вимог норм матеріального права ст. 18, 19, 20 Закону №393/96, якими регламентуються повноваження, обов`язки суб`єкта владних повноважень Стрийської міської ради щодо розгляду звернення скарги та визначається спосіб, порядок та термін розгляду Стрийською міською радою даного звернення скарги.

Рішенням Львівського окружного адміністративного суду від 12.09.2025 у справі №380/11511/25 адміністративний позов Громадської організації «ГРОМАДСЬКА ІНІЦІАТИВА 1» до Стрийської міської ради про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити дії задоволено частково. Визнано протиправною бездіяльність Стрийської міської ради щодо неналежного розгляду скарги від 07.04.2025 № Л-166/03-22. Зобов`язано Стрийську міську раду повторно розглянути скаргу від 07.04.2025 №Л-166/03-22 відповідно до Закону України від 02.10.1996 №393/96-ВР «Про звернення громадян». У задоволенні інших позовних вимог відмовлено.

03.10.2025 представник позивача подав заяву про встановлення судового контрою за виконанням рішення суду, у якій просив постановити ухвалу про задоволення заяви вимоги від 02.10.2025 про здійснення Львівським окружним адміністративним судом обов`язкового контролю за виконанням судового рішення у справі №380/11511/25 про зобов`язання Стрийської міської ради подати у встановлений судом строк звіт про виконання судового рішення у справі № 380/11511/25 відповідно до вимог норм права ст. 18, 19, 20 Закону №393/96, ч. 5 ст. 13 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», п. 29-36, 55, 65 висновків Постанови Верховного Суду від 30.11.2020 у справі №280/4698/19, якими регламентуються повноваження обов`язки суб`єкта владних повноважень Стрийської міської ради щодо розгляду звернення скарги та визначається спосіб, порядок та термін розгляду Стрийською міською радою звернення скарги від 07.04.2025 за реєстраційним № Л-166/03-22.

Ухвалою суду від 10.10.2025 заяву представника позивача про встановлення судового контролю за виконанням рішення суду задоволено.

Зобов`язано Стрийську міську раду подати до суду звіт про виконання рішення Львівського окружного адміністративного суду від 12.09.2025 у справі №380/11511/25 у 20-денний строк з дня набрання ним законної сили.

Постановою Восьмого апеляційного адміністративного суду від 21.01.2026 апеляційну скаргу Стрийської міської ради Львівської області залишено без задоволення, а рішення Львівського окружного адміністративного суду від 12 вересня 2025 року у справі №380/11511/25 - без змін.

25.03.2026 на адресу суду надійшло клопотання про постановлення окремої ухвали. Клопотання мотивовано тим, що позивач не погоджується з виконанням рішення суду, зокрема вказує, що під час розгляду скарги не проводилося голосування членами постійної комісії щодо прийнятого рішення за результатами розгляду звернення скарги із занесенням результату голосування та суті прийнятого рішення в протокол засідання постійної комісії.

Вирішуючи питання щодо наявності/відсутності підстав для винесення окремої ухвали, суд керується таким.

Відповідно до ч. 1-4 ст. 249 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суд, виявивши під час розгляду справи порушення закону, може постановити окрему ухвалу і направити її відповідним суб`єктам владних повноважень для вжиття заходів щодо усунення причин та умов, що сприяли порушенню закону. У разі необхідності суд може постановити окрему ухвалу про наявність підстав для розгляду питання щодо притягнення до відповідальності осіб, рішення, дії чи бездіяльність яких визнаються протиправними. Суд може постановити окрему ухвалу у випадку зловживання процесуальними правами, порушення процесуальних обов`язків, неналежного виконання професійних обов`язків (в тому числі якщо підписана адвокатом чи прокурором позовна заява містить суттєві недоліки) або іншого порушення законодавства адвокатом або прокурором. Окрема ухвала щодо прокурора або адвоката надсилається органу, до повноважень якого належить притягнення до дисциплінарної відповідальності прокурора або адвоката відповідно. В окремій ухвалі суд має зазначити закон чи інший нормативно-правовий акт (у тому числі його статтю, пункт тощо), вимоги яких порушено, і в чому саме полягає порушення.

Частиною 9 ст. 249 КАС України визначено, що окрема ухвала стосовно порушення законодавства, яке містить ознаки кримінального правопорушення, надсилається прокурору або органу досудового розслідування, які повинні надати суду відповідь про вжиті ними заходи у визначений в окремій ухвалі строк. За відповідним клопотанням прокурора або органу досудового розслідування вказаний строк може бути продовжено.

Верховний Суд неодноразово висловлював позицію про те, що окрема ухвала має на меті усунення виявлених у процесі розгляду адміністративного позову порушень закону та є підставою для розгляду питання щодо відповідальності винних осіб, вона може стосуватися будь-якого суб`єкта, зокрема й того, який не бере участі у справі.

Таким чином, окрема ухвала - це рішення, яким суд реагує на виявлені під час розгляду справи порушення закону, причини та умови, що сприяли вчиненню порушення. Окрема ухвала є формою профілактичного впливу судів на правопорушників.

Необхідність її постановлення зумовлена завданнями адміністративного судочинства - захист прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб у сфері публічно-правових відносин від порушень органів державної влади, місцевого самоврядування, їхніх посадових, службових осіб у процесі здійснення ними управлінських функцій.

Підставою для прийняття окремої ухвали є виявлення порушення закону та встановлення причин і умов, що сприяли вчиненню порушення. Відтак, окрема ухвала може бути постановлена лише у разі, якщо під час саме судового розгляду конкретної справи встановлено певне правопорушення. Юридична кваліфікація правопорушення судом не здійснюється. Водночас, суд може в окремій ухвалі зазначити, елементи якого складу правопорушення слід перевірити (службова недбалість, зловживання владою тощо).

Аналізуючи викладене, обов`язковими умовами для прийняття окремої ухвали є порушення закону чи іншого нормативно-правового акта із чітким зазначенням такої норми та обґрунтуванням, у чому саме полягає відповідне порушення.

Крім того, якщо під час розгляду справи встановлено ознаки кримінального правопорушення, суд, постановляючи окрему ухвалу про інформування прокурора або органу досудового розслідування, має вказати, ознаки якого саме кримінального правопорушення ним виявлено, а також обґрунтовувати, покликаючись на докази, які містяться в матеріалах справи, суть кримінального правопорушення.

Наведене правозастосування викладено у постановах Верховного Суду від 01.02.2023 у справі № 140/506/22, від 13.11.2023 у справі № 240/11485/22, від 07.12.2023 у справі №420/21182/21, від 10.01.2024 у справі №320/4936/23, від 14.03.2024 у справі №420/10595/22.

Верховний Суд неодноразово вказував, що суд має право, а не зобов`язаний постановити окрему ухвалу. Проте, враховуючи особливий статус суду в системі органів, що забезпечують правовий порядок, суд зобов`язаний реагувати на випадки очевидних, умисних або системних порушень закону. Обов`язковими умовами для прийняття окремої ухвали є порушення закону чи іншого нормативно-правового акта із чітким зазначенням такої норми та обґрунтуванням, у чому саме полягає відповідне порушення. Якщо під час розгляду справи встановлено ознаки кримінального правопорушення, суд, постановляючи окрему ухвалу про інформування прокурора або органу досудового розслідування, має вказати, ознаки якого саме кримінального правопорушення ним виявлено, а також обґрунтовувати, покликаючись на докази, які містяться в матеріалах справи, суть кримінального правопорушення.

З викладеного вбачається, що постановлення окремої ухвали є саме правом, а не обов`язком суду та здійснюється, якщо судом було виявлено порушення закону та такі порушення є очевидно протиправними.

Суд зазначає, що заявником не наведено обставин, які можуть свідчити про те, що дії відповідача носять очевидний, систематичний протиправний характер та такі дії спрямовані навмисно на грубе порушення його прав.

Водночас суд акцентує на тому, що питання про постановлення окремої ухвали вирішується судом під час вирішення спору у разі наявності для того достатніх правових підстав.

Аналогічних висновків дійшов Верховний Суд у постанові від 05.12.2024 у справі №560/7209/23.

Окрема ухвала виноситься лише щодо обставин, які встановлені під час розгляду справи, є безспірними та не потребують додаткового доказування.

Предмет спору вирішується основним судовим рішенням, а окрема ухвала має допоміжну функцію - реагувати на супутні порушення процесуальних норм, зловживання правами чи недоліків в діяльності суб`єктів владних повноважень, які є очевидними, безспірно встановлені під час розгляду конкретного спору та прямо пов`язані з ним.

Суд керується тим, що постановлення окремої ухвали допустиме лише за умов, що такі обставини: (1) встановлені судом без необхідності додаткового доказування поза межами досліджених доказів; (2) свідчать про наявну або потенційну загрозу для правопорядку, суспільних інтересів чи прав та інтересів окремих осіб; (3) виявлені у процесі безпосереднього розгляду спору по суті.

Суд зобов`язаний чітко обґрунтувати необхідність постановлення окремої ухвали, дотримуючись принципу пропорційності між виявленим порушенням та заходом реагування, з урахуванням усіх обставин справи.

Ці висновки узгоджуються з позицією Верховного Суду, сформованою у постанові від 16.04.2025 в справі №320/8487/24.

Суд зазначає, що судовий розгляд у цій справі завершився прийняттям рішення по суті позовних вимог. За результатами розгляду справи №380/11511/25 та прийняття рішення судом не встановлено підстав для прийняття окремої ухвали в порядку ст. 249 КАС України.

Натомість наведені у клопотанні обставини не були предметом судового розгляду.

Таким чином підстави для задоволення клопотання про постановлення окремої ухвали у справі відсутні/

Керуючись ст. 249, 256, 294, 295 КАС України, суд

п о с т а н о в и в:

У задоволенні клопотання Громадської організації «ГРОМАДСЬКА ІНІЦІАТИВА 1» про постановлення окремої ухвали у справі за позовом Громадської організації «ГРОМАДСЬКА ІНІЦІАТИВА 1» до Стрийської міської ради про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити дії відмовити.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена до Восьмого апеляційного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення, шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Повну ухвалу складено 10.04.2026.

СуддяАндрусів Уляна Богданівна