Справа № 990/504/25
Суддя: Бевзенко В.М.
Дата ухвалення: 2026-04-07 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

Іменем України

07 квітня 2026 року

м. Київ

справа №990/504/25

адміністративне провадження № П/990/504/25

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду (далі - Суд):

судді-доповідача - Бевзенка В. М.,

суддів: Кравчука В. М., Стеценка С. Г., Тацій Л. В., Шарапи В. М.,

розглянув у порядку спрощеного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами як суд першої інстанції справу № 990/504/25 за позовом ОСОБА_1 до Вищої кваліфікаційної комісії суддів України про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії, -

УСТАНОВИВ:

І. РУХ СПРАВИ

20 жовтня 2025 року ОСОБА_1 (далі - позивача, ОСОБА_1 ) подав до Верховного Суду як суду першої інстанції позовну заяву до Вищої кваліфікаційної комісії суддів України (далі - відповідач, ВККС України, Комісія), в якій просить:

- визнати протиправною бездіяльність ВККС України щодо неухвалення рішення про допуск ОСОБА_1 до складання наступного етапу кваліфікаційного іспиту (виконання практичного завдання зі спеціалізації місцевого адміністративного та загального суду) у межах конкурсу, оголошеного рішенням Комісії від 11.12.2024 року № 366/зп-24;

- зобов`язати ВККС України ухвалити рішення про допуск ОСОБА_1 до складання наступного етапу кваліфікаційного іспиту (виконання практичного завдання зі спеціалізації місцевого адміністративного та загального суду) у межах конкурсу, оголошеного рішенням Комісії від 11.12.2024 року № 366/зп-24.

Згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 20.10.2025 для розгляду цієї справи визначено склад колегії суддів: Бевзенко В.М. - головуючий суддя, судді: ОСОБА_2., Стеценко С. Г., Тацій Л.В., Шарапа В. М.

Суд ухвалою від 23.10.2025 відкрив провадження у цій справі та призначив її до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження колегією суддів у складі п`яти суддів без повідомлення (виклику) сторін за наявними у справі матеріалами.

10.11.2025 до Суду від ВККС України надійшов відзив на адміністративний позов, у якому відповідач просить відмовити у його задоволенні.

17.11.2025 до Суду від позивача надійшла відповідь на відзив відповідача. У відповіді на відзив, позивач зазначає про безпідставність тверджень відповідача, викладених у поданому ним відзиві, оскільки останнім належним чином не спростовано жодного доводу, яким позивач обґрунтував свої позовні вимоги та не доведено правомірності оскаржуваних дій/бездіяльності Комісії.

У зв`язку із ухваленням Вищою радою правосуддя рішення від 13.01.2026 № 17/0/15-26 «Про звільнення ОСОБА_2 з посади судді Верховного Суду у зв`язку з поданням заяви про відставку», згідно з наказом Голови Верховного Суду від 13.01.2026 № 86/0/5-26 «Про відрахування судді ОСОБА_2 зі штату Верховного Суду», на підставі розпорядження заступника керівника Апарату Верховного Суду - керівника секретаріату Касаційного адміністративного суду від 25.03.2026 № 357/0/78-26 здійснено повторний автоматизований розподіл судової справи між суддями (протокол від 25.03.2026) й для розгляду означеної справи визначено колегію суддів у складі: Бевзенко В.М. - головуючий суддя, судді: Кравчук В.М., Стеценко С. Г., Тацій Л.В., Шарапа В. М.

ІI. ОБСТАВИНИ СПРАВИ

Рішенням ВККС України від 11.12.2024 № 366/зп-24 оголошено добір кандидатів на посаду судді місцевого суду з урахуванням 1800 прогнозованих вакантних посад суддів у місцевих судах (далі - добір).

Комісія рішенням від 11.12.2024 № 367/зп-24 оголосила прийняття від суддів, які мають намір бути переведеними до іншого місцевого суду, заяв про складання кваліфікаційного іспиту.

ОСОБА_1 виявив бажання взяти участь у доборі, оголошеному рішенням ВККС України від 11.12.2024 № 366/зп-24.

ВККС України рішенням від 12.05.2025 № 105/зп-25 призначила кваліфікаційний іспит для кандидатів на посаду судді місцевого суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до іншого місцевого суду, та визначила таку черговість етапів його проведення (далі - кваліфікаційний іспит):

- перший етап - тестування знань з історії української державності;

- другий етап - тестування загальних знань у сфері права та знань зі спеціалізації відповідного суду;

- третій етап - тестування когнітивних здібностей;

- четвертий етап - виконання практичного завдання зі спеціалізації відповідного суду.

Рішенням від 12.05.2025 № 105/зп-25 визначено, що кожен етап кваліфікаційного іспиту призначається окремим рішенням Комісії.

Також рішенням від 12.05.2025 № 105/зп-25 визначено:

- прохідний бал першого етапу кваліфікаційного іспиту (тестування знань з історії української державності) з урахуванням того, що до другого етапу допускаються учасники, які набрали бал, не нижче 75 відсотків максимально можливого бала, у кількості не більше 7200 кандидатів на посаду судді та суддів;

- визначено прохідний бал другого етапу кваліфікаційного іспиту (тестування загальних знань у сфері права та знань зі спеціалізації відповідного суду) з урахуванням того, що до третього етапу допускаються учасники, які набрали бал, не нижче 75 відсотків максимально можливого бала, у кількості не більше: 4 200 кандидатів на посаду судді місцевого загального суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого загального суду; 600 кандидатів на посаду судді місцевого адміністративного суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого адміністративного суду; 600 кандидатів на посаду судді місцевого господарського суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого господарського суду;

- визначено прохідний бал третього етапу кваліфікаційного іспиту (тестування когнітивних здібностей) з урахуванням того, що до четвертого етапу допускаються учасники, які набрали бал, не нижче 55 відсотків максимально можливого бала, у кількості не більше: 2800 кандидатів на посаду судді місцевого загального суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого загального суду; 400 кандидатів на посаду судді місцевого адміністративного суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого адміністративного суду; 400 кандидатів на посаду судді місцевого господарського суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого господарського суду;

- визначено прохідний бал четвертого етапу кваліфікаційного іспиту (виконання практичного завдання зі спеціалізації відповідного суду) - 75 відсотків максимально можливого бала.

Рішенням ВККС України від 04.07.2025 № 128/зп-25 призначено тестування знань з історії української державності у межах кваліфікаційного іспиту.

Рішенням ВККС України від 25.07.2025 № 142/зп-25 затверджено кодовані та декодовані результати тестування знань з історії української державності та призначено тестування загальних знань у сфері права та знань зі спеціалізації відповідного суду у межах кваліфікаційного іспиту.

ВККС України рішенням від 11.08.2025 № 151/зп-25 затвердила кодовані та декодовані результати тестування загальних знань у сфері права та знань зі спеціалізації місцевого адміністративного суду. До третього етапу кваліфікаційного іспиту - тестування когнітивних здібностей допущено 604 кандидатів на посаду судді місцевого адміністративного суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до іншого місцевого адміністративного суду, що успішно склали тестування загальних знань у сфері права та знань зі спеціалізації місцевого адміністративного суду і набрали прохідний бал.

Комісія рішенням від 27.08.2025 № 161/зп-25 затвердила кодовані та декодовані результати тестування загальних знань у сфері права та знань зі спеціалізації місцевого загального суду. До третього етапу кваліфікаційного іспиту - тестування когнітивних здібностей допущено 4489 кандидатів на посаду судді місцевого загального суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до іншого місцевого загального суду, що успішно склали тестування загальних знань у сфері права та знань зі спеціалізації місцевого загального суду і набрали прохідний бал.

Позивач успішно склав тестування знань з історії української державності та загальних знань у сфері права та знань зі спеціалізації місцевого адміністративного суду, та був допущений до тестування когнітивних здібностей.

Рішенням ВККС України від 27.08.2025 № 162/зп-25:

- призначено тестування когнітивних здібностей у межах кваліфікаційного іспиту кандидатів на посаду судді місцевого суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до іншого місцевого суду;

- визначено та оприлюднено на офіційному вебсайті Комісії графік складання тестування когнітивних здібностей у межах кваліфікаційного іспиту;

- визначено та оприлюднено на офіційному вебсайті Комісії особливості порядку проведення тестування когнітивних здібностей та методики оцінювання його результатів у межах кваліфікаційного іспиту;

- установлено, що тестування когнітивних здібностей здійснюватиметься з використанням комп`ютерної техніки. Визначено, що тривалість тестування когнітивних здібностей - 30 хвилин, кількість запитань у тесті на когнітивні здібності - 40, максимально можливий бал на етапі тестування когнітивних здібностей - 60;

- встановлено середній допустимий бал третього етапу кваліфікаційного іспиту (тестування когнітивних здібностей) для кандидатів на посаду судді місцевого суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до іншого місцевого суду - 55 відсотків максимально можливого бала, або 33 бали;

- визначено прохідний бал третього етапу кваліфікаційного іспиту (тестування когнітивних здібностей) з урахуванням того, що до четвертого етапу допускаються учасники, які набрали бал, не нижче 55 відсотків максимально можливого бала, у кількості не більше: 2800 кандидатів на посаду судді місцевого загального суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого загального суду; 400 кандидатів на посаду судді місцевого адміністративного суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого адміністративного суду; 400 кандидатів на посаду судді місцевого господарського суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого господарського суду. У разі, якщо двоє і більше кандидатів на посаду судді та суддів отримали однаковий найнижчий прохідний бал третього етапу кваліфікаційного іспиту, до четвертого етапу допускаються всі такі кандидати на посаду судді та судді.

Відповідно до графіку складання тестування когнітивних здібностей ОСОБА_1 склав зазначений іспит 09.09.2025.

Рішенням ВККС України від 19.09.2025 № 173/зп-25 затверджено кодовані та декодовані результати тестування когнітивних здібностей, складеного 09, 10, 11, 12, 13, 14, 15, 16 та 17 вересня 2025 року у межах кваліфікаційного іспиту для кандидатів на посаду судді місцевого суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до іншого місцевого суду (додаток 1 до рішення).

Також рішенням ВККС України від 19.09.2025 № 173/зп-25 допущено до четвертого етапу кваліфікаційного іспиту - виконання практичного завдання зі спеціалізації:

- місцевого адміністративного суду 400 кандидатів на посаду судді місцевого адміністративного суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого адміністративного суду, що успішно склали тестування когнітивних здібностей та набрали прохідний бал (додаток 2 до рішення);

- місцевого загального суду 2851 кандидата на посаду судді місцевого загального суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого загального суду, що успішно склали тестування когнітивних здібностей та набрали прохідний бал (додаток 4).

У додатку 1 рішення Комісії від 19.09.2025 № 173/зп-25, окрім іншого, зазначена наступна інформація: під порядковим номером 454 учасник - ОСОБА_1 , статус учасника - кандидат на посаду судді, спеціалізація - адміністративна/загальна, дата складання тестування - 09.09.2025, код учасника K0992BC36B88D898, бал учасника - 34,08, результат етапу кваліфікаційного іспиту - успішно складено.

Водночас у додатку 2 рішення ВККС України від 19.09.2025 № 173/зп-25 "Список кандидатів на посаду судді місцевого адміністративного суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого адміністративного суду, що успішно склали тестування когнітивних здібностей та допущені до четвертого етапу кваліфікаційного іспиту - виконання практичного завдання зі спеціалізації місцевого адміністративного суду", кандидат на посаду судді ОСОБА_1 - відсутній у списку.

Також у додатку 4 рішення ВККС України від 19.09.2025 № 173/зп-25 "Список кандидатів на посаду судді місцевого загального суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого загального суду, що успішно склали тестування когнітивних здібностей та допущені до четвертого етапу кваліфікаційного іспиту - виконання практичного завдання зі спеціалізації місцевого загального суду" кандидат на посаду судді ОСОБА_1 - відсутній у списку.

Не погодившись із бездіяльністю Комісії щодо недопуску ОСОБА_1 до четвертого етапу кваліфікаційного іспиту - виконання практичного завдання з обраної спеціалізації, оскільки на третьому етапі кваліфікаційного іспиту ОСОБА_1 набрав прохідний бал та середній допустимий бал тестування щодо когнітивних здібностей, позивач звернувся до Суду.

IІI. АРГУМЕНТИ СТОРІН

На обґрунтування позовних вимог ОСОБА_1 зазначив, що він узяв участь у доборі кандидатів на посаду судді місцевого суду з урахуванням 1800 прогнозованих вакантних посад суддів у місцевих судах оголошеному рішенням ВККС України від 11.12.2024 № 366/зп-24.

09.09.2025 ОСОБА_1 проходив тестування когнітивних здібностей за допомогою комп`ютерної техніки в межах третього етапу кваліфікаційного іспиту. За результатами тестування позивач набрав 34,08 бала, що перевищує встановлений середній допустимий бал у 33 бали, а отже, іспит складено успішно. Після затвердження кодованих та декодованих результатів тестування третього етапу, з урахуванням кількості посад, на які оголошено добір, Комісія визначила прохідний бал за тестування когнітивних здібностей (зробивши його вищим за середньо допустимий бал), а саме: для кандидатів на посаду судді місцевого адміністративного суду - 35,58 бала; для кандидатів на посаду судді місцевого загального суду - 34,69 бала. У зв`язку із цим 19.09.2025 позивач не був допущений до четвертого етапу кваліфікаційного іспиту (виконання практичного завдання зі спеціалізації відповідного суду).

Позивач вважає, що ВККС України не мала права після проведення тестування когнітивних здібностей встановлювати прохідний бал, з урахуванням кількості посад, на які оголошено добір, та не допускати її до проходження четвертого етапу кваліфікаційного іспиту, адже це суперечить нормативному регулюванню, зокрема: статті 74 Закону України від 02.06.2016 № 1402-VIII "Про судоустрій і статус суддів (далі - Закон № 1402-VIII), пункту 6.8 Положення про порядок складання кваліфікаційного іспиту та методику оцінювання кандидатів, затвердженого рішенням Комісією від 19.06.2024 № 185/зп-24 (далі - Положення), а також законодавчому підходу, наведеному у проєкті Закону про внесення змін до Закону № 1402-VIII щодо особливостей складання кваліфікаційного іспиту.

На думку позивача, для тесту за тестування щодо когнітивних здібностей передбачено фіксований середньодопустимий бал, який не підлягає коригуванню залежно від кількості вакантних посад, на відміну від прохідного балу, що застосовується до інших етапів.

ОСОБА_1 також звертає увагу на висновки комітету Верховної Ради України та пропозиції державних органів до проєкту Закону про внесення змін до Закону № 1402-VIII щодо особливостей складання кваліфікаційного іспиту. Так, відповідно до пропозицій Ради суддів України, Міністерства юстиції України, ВККС України та консультативного висновку Вищої ради правосуддя щодо проєктів Законів про внесення змін до Закону № 1402-VIII щодо особливостей складання кваліфікаційного іспиту визначення прохідного балу кваліфікаційного іспиту без урахування результатів тестування його когнітивних здібностей відповідає узгодженій позиції цих органів. Суть законопроєкту № 4072-IX про внесення змін до Закону № 1402-VIII щодо особливостей складання кваліфікаційного іспиту полягала у такому:

- установлення прохідного балу кваліфікаційного іспиту без урахування результатів тестування когнітивних здібностей. Це дозволяє фокусуватися на професійних компетенціях, а не на загальному інтелекті;

- запровадження окремого критерію для когнітивних здібностей. Тестування когнітивних здібностей стає умовою проходження іспиту, однак не впливає на загальний прохідний бал. Кандидат вважається таким, що склав іспит, лише за умови набрання середньодопустимого балу, встановленого ВККС України. Комісія визначає цей бал з урахуванням специфіки тесту (наприклад, на основі пілотного тестування), щоб уникнути помилкового відсіювання кандидатів з високими професійними якостями, проте неідеальними когнітивними показникам.

Позивач зазначає, що норми Положення визначають, що тестування когнітивних здібностей оцінюється за середньодопустимими (фіксованими) балами, встановленими Комісією. Указані норми дозволяють підвищувати прохідний бал з урахуванням кількості посад, на які оголошено добір, лише для тестування загальних знань у сфері права, спеціалізації суду та практичного завдання. Отже, на переконання позивача, ВККС України в межах добору на посаду судді місцевого суду не мала повноважень встановлювати прохідній бал третього етапу кваліфікаційного іспиту (тестування когнітивних здібностей) з урахуванням того, що до четвертого етапу допускаються учасники, які набрали бал, не нижче 55 відсотків максимально можливого бала, у кількості не більше: 2800 кандидатів на посаду судді місцевого загального суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого загального суду; 400 кандидатів на посаду судді місцевого адміністративного суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого адміністративного суду.

ОСОБА_1 зазначив, що ВККС України не наділена повноваженнями змінювати підхід до визначення середньодопустимого балу тестування когнітивних здібностей, а також не має права встановлювати прохідний бал для цього тестування з урахуванням кількості вакантних посад, що перевищує встановлений середньодопустимий бал (33 бали).

На думку позивача, будь-які дії Комісії щодо застосування до тестування когнітивних здібностей механізмів визначення прохідного балу, характерних для інших етапів кваліфікаційного іспиту, прямо суперечать вимогам статті 74 Закону № 1402-VIII.

Крім того, позивач наголосив, що прохідний бал тестування має бути фіксований, визначеним у вигляді конкретного числового значення до початку його проведення, а не після його завершення. Це забезпечує прозорість, передбачуваність і правову визначність добору на посаду суддів.

Також зазначив, що відповідач в порушення принципів передбачуваності іспиту та рівності умов для кандидатів, 05.09.2025 на вебсайті Комісії опублікував 9 додаткових нових прикладів завдань тестування когнітивних здібностей, тобто за 3 календарні дні до проведення тестування (09 вересня 2025 року), що створило не рівні умови складення тестування, оскільки він складав тестування за алфавітним порядком 09.09.2025, і не був своєчасно повідомлений про наявність нових прикладів завдань, оскільки перша і остаточна публікація відбулася менше як за 10 днів до проведення тестування. Зазначене призвело до того, шо учасники, які складали тестування 09.09.2025, в тому числі і позивач, були поставлені в нерівні умови з учасниками, які проходили тестування пізніше, оскільки не мали достатнього часу для ознайомлення з новими прикладами завдань та методикою їх вирішення, особливо враховуючи, що вона суттєво відрізнялася від довідкової інформації, зазначеної в Додатку 3.

Позиція інших учасників справи

У відзиві на позовну заяву ОСОБА_1 ВККС України зазначила, що заперечує проти задоволення позовних вимог. Вважає, що при здійсненні своїх повноважень Комісія не вийшла за межі своєї компетенції і при реалізації дискреційних повноважень дотрималася вимог до діяльності суб`єктів владних повноважень, закріплених у частині другій статті 2 КАС України.

На думку ВККС України, установлюючи прохідні бали етапів кваліфікаційного іспиту, Комісія діяла відповідно до вимог Закону № 1402-VIII з урахуванням кількості прогнозованих вакантних посад у місцевих судах, з урахуванням власних організаційно-технічних спроможностей та першочергового завдання - оперативного заповнення наявних вакантних посад у місцевих судах.

Комісія указала, що позивач помилково тлумачить положення частини шостої статті 74 Закону № 1402-VIII, вважаючи, що прохідний бал за тестування когнітивних здібностей не повинен встановлюватися. Зазначена норма не скасовує обов`язку ВККС України визначати прохідний бал для всіх складових кваліфікаційного іспиту, у тому числі для тестування когнітивних здібностей. Формулювання "крім тестування щодо когнітивних здібностей та історії української державності" стосується лише обмеження у 75 відсотків максимально можливого бала, тобто для цих тестів Комісія має дискреційне повноваження встановлювати інший, відмінний від 75 відсотків поріг, але не звільняє від обов`язку його визначення. Отже, твердження позивача про відсутність необхідності встановлення прохідного бала за тестування когнітивних здібностей є безпідставним.

ВККС України звернула увагу, що позивач не оскаржує результати складеного ним тестування когнітивних здібностей (рішення Комісії від 19.09.2025 № 173/зп-25), а фактично висловлює незгоду з установленням ВККС України прохідного бала з урахуванням кількості посад (рішення Комісії від 12.05.2025 № 105/зп-25 та рішення Комісії від 27.08.2025 № 162/зп-25), щодо яких оголошено добір, що відповідає вимогам Закону № 1402-VIII.

Відповідач також зазначив, що оприлюднення 05.09.2025 додаткових прикладів завдань не створювало нових чи нерівних умов для кандидатів, не впливало на передбачуваність іспиту, а лише уточнювало вже раніше надану інформацію про формат тестування, публічно доведену до кандидатів ще 13.02.2025.

Тому, на думку Комісії, твердження позивача щодо порушення ВККС України принципу передбачуваності іспиту та рівності умов для кандидатів, не заслуговують на увагу суду, є голослівними та такими, що нівелюються вищенаведеним.

У зв`язку з викладеним ВККС України просить у задоволенні позову ОСОБА_1 відмовити повністю.

17.11.2025 до Верховного Суду від позивача надійшла відповідь на відзив ВККС України, у якій позивач зазначив, що за результатами когнітивного тесту до практичного етапу мали бути допущені 3600 осіб. За даними ВККС України, тестування з когнітивних здібностей успішно склали 3524 особи, які набрали не менше 33 балів, а отже, усі вони підлягали допуску до четвертого етапу. Проте Комісія допустила лише 3049 осіб. Крім того, під час тестування когнітивних здібностей ВККС України застосувала інший підхід: замість одного списку було сформовано три окремі списки за спеціалізаціями. Унаслідок цього квота формувалася не за реальною кількістю осіб, а шляхом повторного врахування одних і тих самих учасників, які подали заяви за кількома спеціалізаціями. Такі дії призвели до штучного зменшення кількості осіб фактично допущених до наступного етапу. Зазначене обмеження також стало наслідком встановлення різних обмежень в балах з тестування когнітивних здібностей для різних спеціалізацій в межах одного етапу кваліфікаційного іспиту, що є недопустимим.

Позивач зазначив, що законодавець розмежував тестування когнітивних здібностей та історії української державності від інших етапів кваліфікаційного іспиту. За тестування щодо когнітивних здібностей та історії української державності передбачено фіксований середньодопустимий бал, який не підлягає коригуванню залежно від кількості вакантних посад, на відміну від прохідного балу, що застосовується до інших етапів.

На думку позивача, рішення ВККС України про встановлення прохідного балу не можуть змінювати норми Закону № 1402-VIII та Положення. У разі невідповідності вимогам зазначених актів такі рішення не підлягають застосуванню, незалежно від того чи були вони оскаржені або скасовані. Застосування механізму, характерного для інших етапів (тестування знань і практичного завдання), до когнітивного тестування є неможливим у силу закону. Завчасне інформування учасників про умови добору не може легітимізувати будь-яке порушення закону.

Інші обґрунтування відповіді на відзив, наведені позивачем є аналогічним доводам, які були викладені ним у позовній заяві.

IV. ПРАВОВЕ РЕГУЛЮВАННЯ СПІРНИХ ВІДНОСИН ТА ОЦІНКА СУДУ

Відповідно до частини четвертої статті 22 КАС України Верховному Суду як суду першої інстанції підсудні справи, зокрема, щодо оскарження актів, дій чи бездіяльності ВККС України.

Особливості провадження у справах щодо оскарження актів, дій чи бездіяльності ВККС України визначено у статті 266 КАС України.

Згідно з пунктом 2 частини першої статті 266 КАС України правила цієї статті поширюються на розгляд адміністративних справ щодо законності дій чи бездіяльності ВККС України.

Частиною другою статті 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до частини другої статті 128 Конституції України призначення на посаду судді здійснюється за конкурсом, крім випадків, визначених законом.

Частиною першою статті 5 КАС України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси.

Згідно з частиною першою статті 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Відповідно до частини третьої статті 2 КАС України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Оцінюючи наведені сторонами аргументи на обґрунтування позову та заперечень, дослідивши матеріали справи та перевіривши їх обґрунтованість на підставі належних і допустимих доказів, Суд дійшов таких висновків.

Організацію судової влади та здійснення правосуддя в Україні, що функціонує на засадах верховенства права відповідно до європейських стандартів і забезпечує право кожного на справедливий суд визначає Закон України «Про судоустрій та статус суддів» від 02.06.2016 № 1402-VIII .

За змістом частини першої статті 92 Закону № 1402-VIII ВККС України є державним колегіальним органом суддівського врядування, який на постійній основі діє у системі правосуддя України.

Статтею 93 Закону № 1402-VIII визначено повноваження Комісії, до яких згідно з пунктами 2, 6 частини першої цієї статті належить проведення добору кандидатів для призначення на посаду судді і затвердження порядку складання кваліфікаційного іспиту та методики оцінювання кандидатів.

Пунктами 1 та 4 частини першої статті 70 Закону № 1402-VIII передбачено, що добір на посаду судді місцевого суду здійснюється в порядку, визначеному цим Законом, та, окрім іншого, включає в себе такі етапи, як оголошення добору на посаду судді та складання кваліфікаційного іспиту.

На підставі статті 71 Закону № 1402-VIII про оголошення добору на посаду судді, ВККС України ухвалює рішення, яке оприлюднює на офіційному вебсайті Комісії та офіційному вебпорталі судової влади України.

У рішенні про оголошення добору на посаду судді ВККС України обов`язково зазначає кінцевий строк подання заяви та документів для участі у доборі, що не може бути меншим за 30 днів з дня оприлюднення рішення, а також прогнозовану кількість вакантних посад суддів, стосовно яких оголошено добір.

Відповідно до частин першої - шостої статті 74 Закону № 1402-VIII кваліфікаційний іспит є атестуванням професійної компетентності кандидата на посаду судді з метою виявлення належних знань, рівня підготовки та здатності здійснювати правосуддя у відповідному суді.

Підставою для допуску до складання кваліфікаційного іспиту є рішення ВККС України.

Кваліфікаційний іспит проводиться шляхом складання анонімних тестувань та практичних завдань. Анонімне тестування проводиться щодо когнітивних здібностей, історії української державності, загальних знань у сфері права та однієї або кількох спеціалізацій суду на вибір: адміністративної, господарської та загальної (цивільної і кримінальної). Практичні завдання проводяться щодо вибраної (вибраних) кандидатом спеціалізації (спеціалізацій) суду. Форма та зміст тестувань, практичних завдань, а також порядок їх проведення затверджуються ВККС України.

ВККС України не пізніше ніж за 30 днів до дня проведення кваліфікаційного іспиту оприлюднює його програму та перелік питань тестування (крім тестування щодо когнітивних здібностей) на своєму офіційному вебсайті.

Кандидат на посаду судді вважається таким, що склав кваліфікаційний іспит з вибраної спеціалізації суду, якщо він:

- набрав не менше 75 відсотків максимально можливого бала за тестування щодо загальних знань у сфері права та відповідної спеціалізації суду;

- набрав не менше 75 відсотків максимально можливого бала за виконання практичного завдання щодо відповідної спеціалізації суду;

- успішно пройшов тестування щодо когнітивних здібностей та історії української державності. Успішним проходженням вважається набрання кандидатом середнього допустимого бала тестування щодо когнітивних здібностей та історії української державності, встановленого ВККС України.

Комісія встановлює прохідний бал кваліфікаційного іспиту, який не може бути нижчим за 75 відсотків максимально можливого бала за відповідне тестування (крім тестування щодо когнітивних здібностей та історії української державності) та виконання практичного завдання кваліфікаційного іспиту. Під час добору на посаду судді прохідний бал для кандидатів встановлюється з урахуванням кількості посад, щодо яких оголошено добір (частина шоста статті 74 Закону № 1402-VIII).

Приписами частини десятої статті 74 Закону № 1402-VIII визначено, що кандидат на посаду судді, який склав кваліфікаційний іспит, але не набрав прохідний бал, може використати результати такого іспиту під час участі у наступному доборі на посаду судді, оголошеному протягом двох років з дня затвердження таких результатів.

Таким чином, Закон № 1402-VIII не визначає прохідний бал для успішного проходження тестування щодо когнітивних здібностей, а покладає обов`язок на Комісію встановити такий бал. При цьому Закон № 1402-VIII указує на необхідність урахувати кількість посад, щодо яких оголошено добір при встановленні прохідного бала.

Як убачається з матеріалів справи, добір кандидатів на посаду судді місцевого суду оголошено рішенням Комісії від 11.12.2024 № 366/зп-24 з урахуванням 1800 прогнозованих вакантних посад суддів у місцевих судах. Таку кількість прогнозованих вакантних посад суддів у місцевих судах визначено з огляду на наявні вакантні посади суддів у місцевих судах, які не припинили роботу та готові до заміщення, посади, які можуть утворитися за результатами конкурсів на зайняття вакантних посад суддів в апеляційних судах та Вищому антикорупційному суді, а також у разі звільнення суддів з посад. Згідно із указаними розрахунками серед 1800 прогнозованих вакантних посад суддів у місцевих судах: 1400 - у місцевих загальних судах; 200 - у місцевих адміністративних судах; 200 - у місцевих господарських судах.

Матеріалами справи також підтверджується, що з метою участі в доборі на посаду судді місцевого суду, оголошеного 11.12.2024, та з наміром бути переведеними до іншого місцевого суду, звернулося 9337 осіб.

Комісія рішенням від 12.05.2025 № 105/зп-25, призначила кваліфікаційний іспит для кандидатів на посаду судді місцевого суду та суддів в межах добору, установила прохідний бал кожного етапу кваліфікаційного іспиту, у тому числі і третього етапу кваліфікаційного іспиту (тестування когнітивних здібностей). Зокрема, визначила прохідний бал третього етапу кваліфікаційного іспиту (тестування когнітивних здібностей) з урахуванням того, що до четвертого етапу допускаються учасники, які набрали бал, не нижче 55 відсотків максимально можливого бала, у кількості не більше: 2800 кандидатів на посаду судді місцевого загального суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого загального суду; 400 кандидатів на посаду судді місцевого адміністративного суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого адміністративного суду; 400 кандидатів на посаду судді місцевого господарського суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого господарського суду.

При цьому Комісія, ураховуючи кількість вакантних посад та кількість осіб, які виявили намір узяти участь у доборі, вважала за необхідне встановити прохідний бал з урахуванням двох критеріїв, а саме:

- відсотка від максимально можливого бала за кожен етап кваліфікаційного іспиту;

- співвідношення кількості кандидатів на посаду судді та суддів, які успішно складуть етап кваліфікаційного іспиту, до кількісті прогнозованих вакантних посад суддів у місцевих судах, з урахуванням яких оголошено добір кандидатів на посаду судді місцевого суду.

Отже, Комісія зобов`язана встановити прохідний бал, який би дозволяв кандидату бути допущеним до наступного етапу та продовжувати брати участь у доборі, що нею і було зроблено. При цьому, встановлюючи прохідний бал, Комісія не вказала його в остаточному числовому вираженні, а пов`язала прохідний бал з дотриманням двох обов`язкових умов (набрання мінімально допустимого бала та потрапляння за рейтингом до визначеного Комісією числа кандидатів).

Колегія суддів зауважує, що Закон № 1402-VIII не зобов`язує ВККС України встановити прохідний бал, який би дозволяв кандидату бути допущеним до наступного етапу та продовжувати брати участь у доборі, в остаточному числовому вираженні, а навпаки вказує на необхідність встановити такий прохідний бал з урахування кількості посад, щодо яких оголошено добір. Вказане фактично унеможливлює встановлення прохідного балу в остаточному числовому вираженні, оскільки Комісія не може передбачити співвідношення кількості кандидатів на посаду судді та суддів, які успішно складуть етап кваліфікаційного іспиту, до кількісті прогнозованих вакантних посад суддів у місцевих судах, з урахуванням яких оголошено добір.

З огляду на викладене, ВККС України виконала свій обов`язок, оскільки встановила прохідний бал з тестування щодо когнітивних здібностей, який би дозволяв кандидату бути допущеним до наступного етапу та продовжувати брати участь у доборі з урахуванням положень абзацу 2 частини шостої статті 74 Закону № 402-VIII.

Матеріалами справи встановлено, що Комісія рішенням від 27.08.2025 № 162/зп-25 призначила тестування когнітивних здібностей у межах кваліфікаційного іспиту кандидатів на посаду судді місцевого суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до іншого місцевого суду.

Окрім іншого цим рішенням встановлено середній допустимий бал третього етапу кваліфікаційного іспиту (тестування когнітивних здібностей) для кандидатів на посаду судді місцевого суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до іншого місцевого суду - 55 відсотків максимально можливого бала, або 33 бали та визначено прохідний бал третього етапу кваліфікаційного іспиту (тестування когнітивних здібностей) з урахуванням того, що до четвертого етапу допускаються учасники, які набрали бал, не нижче 55 відсотків максимально можливого бала, зокрема, у кількості не більше 400 кандидатів на посаду судді місцевого адміністративного суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого адміністративного суду.

Суд звертає увагу на те, що Закон № 1402-VIII містить два терміни: "середній допустимий бал" та "прохідний бал", отже законодавець не ототожнює вказані терміни.

Так, пункт 3 частини п`ятої статті 74 Закону № 1402-VIII, окрім іншого, пов`язує складання кваліфікаційного іспиту з успішним проходженням тестування щодо когнітивних здібностей, а саме: набранням кандидатом середнього допустимого бала тестування щодо когнітивних здібностей, встановленого Комісією. Тобто успішне складання кваліфікаційного іспиту дорівнює набранню кандидатом середнього допустимого бала.

Водночас частина десята статті 74 Закону № 1402-VIII чітко вказує на те, що складання кваліфікаційного іспиту не вказує про обов`язкове набрання прохідного бала.

Таким чином, набрання кандидатом середнього допустимого бала свідчить про складання кваліфікаційного іспиту, проте не свідчить про обов`язкове набрання прохідного бала. В той же час саме набрання прохідного бала є умовою допуску кандидата до наступного етапу та продовжувати брати участь у доборі.

Суд також вважає за необхідне зазначити, що Закон № 1402-VIII не встановлює ні середнього допустимого бала, ні прохідного бала, які необхідно отримати кандидату за результатами складання тестування щодо когнітивних здібностей, а покладає обов`язок на ВККС України встановити вказані бали (частина п`ята статті 74 Закон № 1402-VIII зобов`язує Комісію встановити середній допустимий бал, частина ж шоста статті 74 Закон № 1402-VIII - прохідний бал).

При цьому Закон № 1402-VIII не обмежує ВККС України при встановленні середнього допустимого бала, який необхідно отримати кандидату за результатами складання тестування щодо когнітивних здібностей, проте вказує на необхідність врахувати кількість посад, щодо яких оголошено добір при встановленні прохідного бала.

Пунктами 6.3.2, 6.3.3., 6.4.2 та 6.8.2 Положення визначено, що у рішенні про затвердження кодованих та декодованих результатів етапу іспиту зазначається, окрім іншого, результат іспиту ("успішно складено" або "не складено").

Учасник визнається таким, що успішно склав тестування когнітивних здібностей та історії української державності, у разі набрання встановленого Комісією середнього допустимого та більшого бала таких тестувань.

Прохідний бал за тестування когнітивних здібностей та історії української державності - середні допустимі бали тестувань, установлені Комісією.

Аналіз вказаних норм вказує на те, що Комісія своїм положенням ототожнила прохідний бал за тестування когнітивних здібностей з середнім допустимим балом.

Дослідивши зміст зазначеного вище правового регулювання та процедуру, визначену Законом № 1402-VIII для проведення добору на посаду судді місцевого суду, Суд дійшов висновку про неможливість застосування до спірних правовідносин пункту 6.8.2 Положення, який ототожнює прохідний бал за тестування когнітивних здібностей з середнім допустимим балом, з огляду на наступне.

Як уже наголошував Верховний Суд вище, Комісія позбавлена можливості встановити прохідний бал в остаточному числовому вираженні, з огляду на необхідність встановити такий бал з урахування кількості посад, щодо яких оголошено добір. Тобто Комісія не може передбачити співвідношення кількості кандидатів на посаду судді та суддів, які успішно складуть етап кваліфікаційного іспиту, до кількісті прогнозованих вакантних посад суддів у місцевих судах, з урахуванням яких оголошено добір кандидатів на посаду судді місцевого суду.

У той же час, Закон № 1402-VIII, зобов`язуючи Комісію встановити середній допустимий бал, жодним чином не пов`язує зазначену категорію з якимись обмеженнями (наприклад, необхідністю врахування кількості посад, щодо яких оголошено добір). Відсутність відповідних обмежень свідчить про те, що середній допустимий бал має бути встановлений в остаточному числовому вираженні.

Отже, законодавство України зобов`язує ВККС України встановити середній допустимий бал в остаточному числовому вираженні, при цьому при встановленні прохідного бала врахувати кількість посад, щодо яких оголошено добір.

Разом із цим, ототожнення понять "середній допустимий бал" та "прохідний бал" фактично нівелюватиме обов`язок Комісії, передбачений Законом № 1402-VIII, при встановленні прохідного бала врахувати кількість посад, щодо яких оголошено добір.

Суд враховує, що відповідно до статті 8 Конституції України в Україні визнається і діє принцип верховенства права, а закони та інші нормативно-правові акти приймаються на основі Конституції України і повинні відповідати їй.

Частинами першою - третьою статті 7 КАС України встановлено, що суд вирішує справи відповідно до Конституції та законів України, а також міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Суд застосовує інші правові акти, прийняті відповідним органом на підставі, у межах повноважень та у спосіб, визначені Конституцією та законами України.

У разі невідповідності правового акта Конституції України, закону України, міжнародному договору, згода на обов`язковість якого надана Верховною Радою України, або іншому правовому акту, суд застосовує правовий акт, який має вищу юридичну силу, або положення відповідного міжнародного договору України.

Ураховуючи те, що Закон № 1402-VIII визначає засади організації судової влади, статус суддів, порядок формування та діяльності органів суддівського врядування та має вищу юридичну силу порівняно з відомчими актами Комісії, а також те, що Положення має підзаконний характер і приймається на виконання Закону № 1402-VIII, застосовуються норми закону, які мають вищу юридичну силу.

Повертаючись до спірних правовідносин, Комісія, як зазначено раніше, встановила середній допустимий бал третього етапу кваліфікаційного іспиту (тестування когнітивних здібностей) для кандидатів на посаду судді місцевого суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до іншого місцевого суду - 55 відсотків максимально можливого бала, або 33 бали, який позивач набрав, що вказує на те, що він успішно склав іспит.

Водночас ВККС України встановила прохідний бал з урахуванням того, що до четвертого етапу допускаються учасники, які набрали бал, не нижче 55 відсотків максимально можливого бала, зокрема, у кількості не більше 400 кандидатів на посаду судді місцевого адміністративного суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого адміністративного суду, а також не більше 2800 кандидатів на посаду судді місцевого загального суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого загального суду.

За результатами тестування когнітивних здібностей, з урахуванням усіх вимог, встановлених Комісією, прохідний бал для кандидатів, які виявили намір бути призначеними або переведеними до місцевого адміністративного суду, становить 35,58 бала, для кандидатів, які виявили намір бути призначеними або переведеними до місцевого загального суду - 34,68 бала.

Як установлено матеріалами справи, позивач за результатами третього етапу кваліфікаційного іспиту (тестування когнітивних здібностей) набрав 34,08 бала, що вказує на те, що він не набрав прохідний бал, а отже, правомірно не був допущений до наступного етапу кваліфікаційного іспиту (виконання практичного завдання зі спеціалізації місцевого загального суду).

Суд також наголошує, що в рішеннях відповідача від 12.05.2025 № 105/зп-25 та від 27.08.2025 № 162/зп-25 визначено прохідний бал, зокрема і для третього етапу кваліфікаційного іспиту (тестування когнітивних здібностей), який, як уже зазначалося, визначено з урахуванням того, що до четвертого етапу допускаються учасники, які набрали бал не нижче 55 відсотків максимально можливого бала, у кількості не більше 400 кандидатів на посаду судді місцевого адміністративного суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого адміністративного суду, а також не більше 2800 кандидатів на посаду судді місцевого загального суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого загального суду.

Таким чином, ще у травні 2025 року позивач був обізнаний про умови добору, визначені Комісією, у тому числі і про встановлений відповідачем прохідний бал третього етапу кваліфікаційного іспиту. Проте, позивач не оскаржував установлений Комісією прохідний бал третього етапу кваліфікаційного іспиту.

Окрім того, таким самим чином Комісія визначила прохідний бал для першого та другого етапів кваліфікаційного іспиту (тестування історії української державності та тестування щодо загальних знань у сфері права та відповідної спеціалізації суду), які складено позивачем успішно.

Суд звертає увагу на те, що, не зважаючи на однакове визначення прохідного бала для всіх етапів кваліфікаційного іспиту, позивач не оскаржував до суду рішення Комісії, яким установлено відповідні прохідні бали, що свідчить про те, що він погоджувався з умовами, визначеними Комісією.

Колегія суддів враховує, що Комісія застосовувала однаковий підхід розрахунку прохідного бала кандидатів на посаду суддів всіх спеціалізацій та остаточна сума прохідного бала визначалась в залежності від кількості кандидатів, які набрали середній допустимий бал тестування, кількості посад для кожної спеціалізації, щодо яких оголошено добір.

За змістом норм Закону № 1402-VIII та Положення, однією з обов`язкових умов участі в подальших етапах добору на посаду судді є успішне складання кваліфікаційного іспиту та набрання прохідного бала. Набрання кандидатом бала, який є меншим від прохідного, не відповідає визначеним законом критеріям для потрапляння до наступного етапу добору.

Отже, такий результат не є проявом дискримінації чи обмеженням доступу публічної служби судді, а є наслідком об`єктивного застосування законодавчо встановленої процедури оцінювання.

Враховуючи вищенаведене, Комісія правомірно не допустила ОСОБА_1 до четвертого етапу кваліфікаційного іспиту в межах добору, оголошеного рішенням ВККС України від 11.12.2024 № 366/зп-24, з огляду на ненабрання позивачем прохідного бала, установленого Комісією, набрання якого було обов`язковою умовою для допущення до наступного етапу.

Суд також вважає за необхідне зауважити, що рішенням Комісії добір на посаду судді місцевого суду оголошено в межах трьох окремих спеціалізацій, а саме: для місцевих загальних судів, місцевих адміністративних судів та місцевих господарських судів. Такий поділ безпосередньо обумовлений структурою судової системи України, різною предметною юрисдикцією відповідних судів, а також різною прогнозованою кількістю вакантних посад суддів у кожному з видів судів.

Як убачається з матеріалів справи, у процесі оголошення добору ВККС України визначила окремі прогнозовані показники вакантних посад за кожною спеціалізацією, які стали підставою для планування та організації всієї процедури добору, зокрема кількості кандидатів, які можуть бути допущені до окремих етапів кваліфікаційного іспиту.

Таким чином, мета добору - ефективне заміщення вакантних посад суддів - може бути досягнута лише за умови співвіднесення результатів кваліфікаційного іспиту з потребами кожної спеціалізації окремо, а не шляхом узагальнення кількості посад усіх місцевих судів незалежно від спеціалізацій. При цьому кандидат на посаду судді не позбавлений можливості брати участь у доборі одночасно за кількома спеціалізаціями. Водночас одна і та сама особа об`єктивно не може бути призначена суддею у судах різної юрисдикції одночасно. За таких обставин факт участі кандидата у доборі одночасно за кількома спеціалізаціями не впливає та не має впливати на порядок і умови проведення кваліфікаційного оцінювання, яке здійснюється в межах кожної спеціалізації.

Суд уважає, що проведення процедур кваліфікаційного іспиту, зокрема, визначення прохідних балів та кількості кандидатів, допущених до наступних етапів, є логічно виправданим і правомірним саме в межах кожної спеціалізації, з урахуванням прогнозованої кількості вакантних посад суддів відповідної юрисдикції. Такий підхід забезпечує баланс між кількістю кандидатів та реальною потребою судової системи в судах, сприяє формуванню дієвого кадрового резерву та відповідає завданням і меті добору на посаду судді.

Крім того, застосування спеціалізаційного підходу під час проведення кваліфікаційного іспиту відповідає принципам правової визначеності та рівності, оскільки всі кандидати в межах однієї спеціалізації перебувають в однакових умовах, оцінюються за єдиними критеріями та з наперед відомими правилами допуску до наступних етапів. Водночас відмова від такого підходу і застосування узагальнених показників для всіх спеціалізацій призвела б до спотворення мети добору та створення необґрунтованих диспропорцій між потребами різних видів судів.

Ураховуючи наведене, Суд дійшов висновку, що оголошення добору в межах трьох спеціалізацій об`єктивно зумовлює проведення процедур кваліфікаційного іспиту окремо в межах кожної з них, а також здійснення допуску кандидатів до кожного наступного етапу кваліфікаційного оцінювання саме в межах відповідної спеціалізації, з урахуванням прогнозованої кількості вакантних посад суддів.

Висновки Комітету Верховної Ради України, на які посилається позивач, не є джерелом права, передбаченим статтею 7 КАС України, а тому не можуть слугувати належною правовою підставою для визнання протиправною бездіяльності ВККС щодо неухвалення рішення про допуск ОСОБА_1 до складання наступного етапу кваліфікаційного іспиту (виконання практичного завдання зі спеціалізації відповідного суду) у межах конкурсу, оголошеного рішенням від 11.12.2024 № 366/зп-24.

Інші доводи, наведені позивачем у позовній заяві, про те, що ВККС України не наділена повноваженнями змінювати підхід до визначення середньодопустимого балу тестування когнітивних здібностей, а також не має права встановлювати прохідний бал для цього тестування з урахуванням кількості вакантних посад, спростовуються вищенаведеними мотивами та не можуть бути підставою для задоволення позовних вимог.

Підсумовуючи викладене, відсутні також підстави для зобов`язання ВККС України ухвалити рішення про допуск ОСОБА_1 до складання наступного етапу кваліфікаційного іспиту (виконання практичного завдання зі спеціалізації місцевого адміністративного та загального суду) у межах конкурсу, оголошеного рішенням Комісії від 11.12.2024 № 366/зп-24, оскільки така вимога є похідною від визнання протиправною бездіяльності ВККС України щодо неухвалення рішення про допуск ОСОБА_1 до складання наступного етапу кваліфікаційного іспиту (виконання практичного завдання зі спеціалізації місцевого адміністративного та загального суду).

Таким чином, повно та всебічно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, Суд дійшов висновку, що позовні вимоги ОСОБА_1 не можуть бути задоволені.

Щодо посилань скаржника на рішення Верховного Суду від 16.09.2025 у справі № 990/59/25, колегія суддів зазначає, що релевантність правового висновку визначається, зокрема, подібністю фактичних обставин.

Водночас колегія суддів наголошує, що правовідносини у справі № 990/59/25 не є подібними до тих, що розглядаються, оскільки вони виникли за інших фактичних обставин. В межах справи № 990/59/25 заявником оскаржувалися результати тестування когнітивних здібностей у межах конкурсної процедури на зайняття 550 вакантних посад суддів в апеляційних судах оголошеної рішенням Комісії від 14.09.2023 № 94/зп-23 (зі змінами, внесеними рішення Комісії від 14.12.2023 № 171/зп-23), із використанням інструменту «PSYMETRICS» з підстав того, що Комісія фактично не затвердила зміст тестових питань, необхідних для проведення тестування когнітивних здібностей, а погодилась із запропонованим ТОВ «Сайметрікс-Україна» алгоритмом тестування, залишивши питання формування індивідуальних тестових завдань поза межами свого безпосереднього контролю. За висновком Суду такі дії (бездіяльність) відповідача суперечать Закону №1402-VIII та не відповідають принципам об`єктивності та передбачуваності процедури оцінювання кандидатів на посаду судді.

Таким чином правовідносини у справі № 990/59/25 не є подібними до правовідносин у межах справи, яка розглядається.

Щодо тверджень позивача про порушення відповідачем принципу передбачуваності іспиту та рівності умов для кандидатів Суд зазначає таке.

Так, у позовній заяві ОСОБА_1 стверджує про те, що відповідачем створено ризик порушення передбачуваності іспиту та рівності умов для кандидатів, оскільки 05.09.2025 на вебсайті опубліковано 9 додаткових нових прикладів завдань тестування когнітивних здібностей, тобто за три календарних дні до проведення тестування 09.09.2025, що створило, на думку останнього, не рівні умови складення тестування.

Відповідно до частини четвертої статті 74 Закону № 1402-VIII ВККС України не пізніше ніж за 30 днів до дня проведення кваліфікаційного іспиту оприлюднює його програму та перелік питань тестування (крім тестування щодо когнітивних здібностей) на своєму офіційному вебсайті.

Варто зазначити, що оприлюднення прикладів тестових завдань когнітивних здібностей відбулося 13.02.2025. Ці приклади мали на меті ознайомити кандидатів із форматом, структурою, логікою та видами завдань когнітивного тесту. Тому, всі кандидати мали достатній час і рівні можливості для підготовки до тестування з урахуванням загальних принципів і формату завдань. Додаткові приклади, були опубліковані 05.09.2025 та не змінювали формат тесту, його змістову структуру чи методологію оцінювання. Їхня публікація мала на меті інформаційний та роз`яснювальний характер і не створювала нових вимог або переваг для окремих осіб. Зміст таких прикладів не надавав додаткової інформації, яка могла б вплинути на результат тестування або підготовку кандидатів у суттєвий спосіб.

Отже, оприлюднення 05.09.2025 додаткових прикладів завдань не створювало нових чи нерівних умов для кандидатів, не впливало на передбачуваність іспиту, а лише уточнювало вже раніше надану інформацію про формат тестування, публічно доведену до кандидатів ще 13.02.2025.

З огляду на викладене, Суд відхиляє вказані позивачем доводи.

Аналізуючи питання обсягу дослідження доводів учасників справи та їх не відображення у судовому рішенні, Верховний Суд бере до уваги висновки, що зробив Європейський суд з прав людини у рішенні від 18.07.2006 у справі "Проніна проти України", в якій зазначено, що пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи.

Колегія суддів вважає, що Судом надано відповідь на всі доводи позовної заяви та відзиву на позовну заяву, які можуть вплинути на правильність розгляду цієї справи.

Ураховуючи результат розгляду справи та вимоги статті 139 КАС України, понесені позивачем судові витрати не відшкодовуються.

Керуючись статями 2, 5, 22, 72-77, 139, 241-246, 250, 255, 257-262, 266, 295, КАС України, Суд

ВИРІШИВ:

У задоволенні позову ОСОБА_1 до Вищої кваліфікаційної комісії суддів України про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії - відмовити повністю.

Апеляційна скарга на рішення Верховного Суду може бути подана до Великої Палати Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Рішення Верховного Суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя-доповідач В. М. Бевзенко

Судді В. М. Кравчук

С. Г. Стеценко

Л. В. Тацій

В. М. Шарапа