Справа № 280/8536/20
Суддя: Брезіна Тетяна Миколаївна
Дата ухвалення: 2026-04-07 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЧЕРНІВЕЦЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 квітня 2026 р. м. Чернівці Справа № 280/8536/20

Чернівецький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Брезіної Т.М., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом Акціонерного товариства "Національна атомна енергогенеруюча компанія "Енергоатом" до Управління Північного офісу Держаудитслужби в Чернігівській області про визнання протиправним та скасування висновку,-

В С Т А Н О В И В:

Описова частина

Короткий виклад позиції позивача та заперечень відповідача

В поданому до суду позові позивач просить визнати протиправним та скасувати висновок про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2020-06-05-004266-c Управління офісу Державної аудиторської служби в Чернігівській області, оприлюдненого в системі закупівель 11.11.2020.

В обґрунтування позовних вимог представник позивача вказує, що прийнятий за результатами моніторингу процедури закупівлі висновок є протиправним та підлягає скасуванню, оскільки позивачем дотримано всі передбачені Законом України "Про публічні закупівлі" вимоги щодо оприлюднення інформації в електронній системі закупівель. Спірний висновок не містить конкретних зобов`язань з усунення порушень та вказівки, які саме порушення мають бути усунені, що свідчить про його необґрунтованість. Окрім цього, встановлені моніторингом порушення носять суто формальний характер, та жодне з них не пов`язане із забезпеченням ефективного та прозорого здійснення закупівель.

Представник відповідача подав відзив на адміністративний позов, в якому щодо задоволення позовних вимог заперечував зазначивши, що оскаржуваний висновок про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2020-06-05-004266-c Управління Північного офісу Державної аудиторської служби в Чернігівській області, оприлюднений в системі закупівель 11.11.2020 є таким, що винесений в межах чинного законодавства України, а тому не підлягає скасуванню.

Рух справи в суді

Ухвалою Запорізького окружного адміністративного суду від 30 листопада 2020 року відкрито провадження в адміністративній справі №280/8536/20, яку вирішено розглядати за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи.

Ухвалою Запорізького окружного адміністративного суду від 18 січня 2021 року адміністративну справу №280/8536/20 передано на розгляд Окружного адміністративного суду міста Києва за підсудністю.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 29 березня 2021 року та від 26 квітня 2022 року прийнято до провадження адміністративну справу №280/8536/20.

У зв`язку із ліквідацією Окружного адміністративного суду міста Києва справу передана на розгляд та вирішення Чернівецькому окружному адміністративному суду, до якого вона надійшла 07 березня 2025 року.

Ухвалою Чернівецького окружного адміністративного суду від 11 березня 2025 року прийнято адміністративну справу до провадження та продовжено розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Ухвалою суду від 01 квітня 2025 року здійснено заміну первинного позивача - Державного підприємства "Національна атомна енергогенеруюча компанія "Енергоатом" на належного - Акціонерне товариство "Національна атомна енергогенеруюча компанія "Енергоатом".

Обставини встановлені судом

Відповідно до частини другої статті 8 Закону України «Про публічні закупівлі», пункту 10 Положення про Управління Північного офісу Держаудитслужби в Чернігівській області, затвердженого наказом Північного офісу Держаудитслужби від 20.10.2016 №18 (зі змінами) та на підставі наказу Управління Північного офісу Держаудитслужби в Чернігівській області від 19.10.2020 №62 «Про початок моніторингу закупівель» проведено моніторинг закупівлі, що здійснювалась Відокремленим підрозділом «Запорізька АЕС» Державного підприємства Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» ID: UA-2020-06-05-004266-с, ДСТУ Б.Д.1.1.-1:2013 "ВП Запорізька АЕС. Реконструкція ВРП 750 кВ для підключення ПЛ 750 кВ "Запорізька-Каховська". Керування та автоматика. Прокладання кабелю контрольного від БДС-1 до РШБ 1, 2, 4, 5. Будівельно-монтажні роботи". (Код ДК 021-2015: 45300000-0 «Будівельно-монтажні роботи»)», очікуваною вартістю 8 034 244,93 гривень (а.с.36).

Під час моніторингу проаналізовано: річний план закупівель Відокремленого підрозділу «Запорізька АЕС» Державного підприємства Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» на 2020 рік, оголошення про проведення відкритих торгів, тендерну документацію, затверджену рішенням тендерного комітету від 05.06.2020 №83-13-3/71, реєстр отриманих тендерних пропозицій, тендерну пропозицію Товариства з обмеженою відповідальністю "П`ЯТА СТРАЖА КИЇВ", витяг з протоколу засідання тендерного комітету від 25.06.2020 щодо продовження строку розгляду тендерної пропозиції, протокол розгляду тендерних пропозицій, повідомлення про намір укласти договір від 10.07.2020, договір від 27.07.2020 №222228, укладений між замовником і ТОВ "П`ЯТА СТРАЖА КИЇВ".

За результатами проведеного моніторингу складено висновок Управління Північного офісу Держаудитслужби в Чернігівській області №309 від 09.11.2020 (оприлюднено 11.11.2020), яким встановлено, що до оголошення про проведення відкритих торгів не внесено інформацію про мову (мови), якою (якими) повинні готуватися тендерні пропозиції та інформацію про умови надання забезпечення тендерних пропозицій та інформацію про умови надання забезпечення тендерних пропозицій, чим порушено пункти 8, 9 частини 2 статті 21 Закону України "Про публічні закупівлі" (а.с.38-40).

Мотивувальна частина

Правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави, територіальних громад та об`єднаних територіальних громад визначені Законом України від 25 грудня 2015 року №922-VIII «Про публічні закупівлі» (далі - Закон №922-VIII). Метою цього Закону є забезпечення ефективного та прозорого здійснення закупівель, створення конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, запобігання проявам корупції у цій сфері, розвиток добросовісної конкуренції.

За визначеннями, наведеним у статті 1 Закону №922-VIII (у редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин); електронна система закупівель - інформаційно-телекомунікаційна система, яка має комплексну систему захисту інформації з підтвердженою відповідністю згідно із Законом України «Про захист інформації в інформаційно-телекомунікаційних системах», що забезпечує проведення закупівель, створення, розміщення, оприлюднення, обмін інформацією і документами в електронному вигляді, до складу якої входять веб-портал Уповноваженого органу, авторизовані електронні майданчики, між якими забезпечено автоматичний обмін інформацією та документами (пункт 7); замовники - суб`єкти, визначені згідно із статтею 2 цього Закону, які здійснюють закупівлі товарів, робіт і послуг відповідно до цього Закону (пункт 11); моніторинг процедури закупівлі - аналіз дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель під час проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та протягом його дії з метою запобігання порушенням законодавства у сфері публічних закупівель; (пункт 14); тендерна документація - документація щодо умов проведення тендеру, що розробляється та затверджується замовником і оприлюднюється для вільного доступу в електронній системі закупівель; (пункт 31); Уповноважений орган - центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері публічних закупівель (пункт 36).

Питання, пов`язані з державним регулюванням та контролем у сфері закупівель урегульовані розділом ІІ Закону №922-VIII відповідно до частини першої статті 7 Закону №922-VIII уповноважений орган здійснює регулювання та реалізує державну політику у сфері закупівель у межах повноважень, визначених цим Законом.

Порядок здійснення моніторингу процедур публічних закупівель визначений статтею 8 Закону №922-VIII, частиною першою якої установлено, що моніторинг процедури закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його міжрегіональні територіальні органи (далі - органи державного фінансового контролю).

Правові та організаційні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні визначаються Законом України від 26 січня 1993 року № 2939-ХІІ «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» (далі - Закон №2939-ХІІ).

Так, частиною першою статті 1 Закону №2939-ХІІ (у редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин) установлено, що здійснення державного фінансового контролю забезпечує центральний орган виконавчої влади, уповноважений Кабінетом Міністрів України на реалізацію державної політики у сфері державного фінансового контролю (далі - орган державного фінансового контролю).

Відповідно до частин другої, третьої статті 2 Закону №2939-ХІІ державний фінансовий контроль забезпечується органом державного фінансового контролю через проведення державного фінансового аудиту, інспектування, перевірки закупівель та моніторингу закупівлі. Порядок проведення органом державного фінансового контролю державного фінансового аудиту, інспектування установлюється Кабінетом Міністрів України.

Пунктом 1 Положення про Державну аудиторську службу України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 03 лютого 2016 року №43 (далі - Положення №43) установлено, що Державна аудиторська служба України (Держаудитслужба) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України та який забезпечує формування і реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.

Відповідно до підпункту 1 пункту 3 Положення №43 основними завданнями Державної аудиторської служби України, зокрема, є: забезпечення формування і реалізація державної політики у сфері державного фінансового контролю, який, за приписами підпункту 3 пункту 4 цього Положення №43, Держаудитслужба, відповідно до покладених на неї завдань, зокрема, реалізує через моніторинг закупівель.

Контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України «Про публічні закупівлі», проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування (частина перша статті 5 Закону №2939-ХІІ). Моніторинг закупівлі здійснюється за місцезнаходженням органу державного фінансового контролю (частина четверта статті 5 Закону №2939-ХІІ).

Порядок здійснення моніторингу публічних закупівель визначений статтею 8 Закону №922-VIII відповідно до частини другої якої, рішення про початок моніторингу процедури закупівлі приймає керівник органу державного фінансового контролю або його заступник (або уповноважена керівником особа) за наявності однієї або декількох із таких підстав: виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель (пункт 4).

За результатами моніторингу закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу закупівлі (далі - висновок), що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання (частина шоста статті 8 Закону №922-VIII). Вимоги до такого висновку встановлені частиною сьомою статті 8 Закону №922-VIII.

У разі незгоди замовника з інформацією, викладеною у висновку, він має право оскаржити висновок до суду протягом 10 робочих днів з дня його оприлюднення, про що зазначається в електронній системі закупівель протягом наступного робочого дня з дня оскарження висновку до суду. Замовник зазначає в електронній системі закупівель про відкриття провадження у справі протягом наступного робочого дня з дня отримання інформації про відкриття такого провадження та номер такого провадження (частина десята статті 8 Закону №922-VIII).

Суд зазначає, що інформування про проведення відкритих торгів відбувається шляхом оприлюднення оголошення про проведення відкритих торгів, вимоги до інформації, яка повинна міститися у ньому визначені ч.2 ст.21 Закону № 922-VIII.

Так, п.8 вказаної правової норми передбачено, що оголошення про проведення відкритих торгів повинно містити мова (мови), якою (якими) повинні готуватися тендерні пропозиції.

У спірних правовідносинах контролюючим органом встановлено, що замовником до оголошення про проведення відкритих торгів не зазначено інформацію про мову (мови), якою (якими) повинні готуватися тендерні пропозиції, чим порушено п.8 ч.2 ст.21 Закону № 922-VIII.

Натомість п.1 ч.2 ст.4 Закону № 922-VIII, який містить вимогу щодо необхідності наведення в річному плані закупівель інформацію, зокрема, п.8 ч.2ст.21 Закону № 922-VIII, який містить вимогу щодо необхідності наведення в оголошенні про проведення відкритих торгів інформації, зокрема, щодо мови (мов), якою (якими) повинні готуватися тендерні пропозиції, набув чинності з 19.04.2020 на підставі Закону України "Про внесення змін до Закону України "Про публічні закупівлі" та деяких інших законодавчих актів України щодо вдосконалення публічних закупівель" від 19.09.2019 № 114-IX (далі Закон № 114-IX).

Пунктом 1 розділу Х "Прикінцеві та перехідні положення" Закону № 114-IX визначено, що цей Закон набирає чинності з дня, наступного за днем його опублікування, та вводиться в дію через шість місяців з дня його опублікування, крім розділу VI, який вводиться в дію через 12 місяців з дня його опублікування.

Згідно з п.8 розділу Х "Прикінцеві та перехідні положення" на Кабінет Міністрів України покладено обов`язок у шестимісячний строк із дня набрання чинності цим Законом: привести свої нормативно-правові акти у відповідність із цим Законом; забезпечити приведення міністерствами, іншими центральними органами виконавчої влади їх нормативно-правових актів у відповідність із цим Законом; забезпечити прийняття нормативно-правових актів, необхідних для реалізації положень цього Закону.

Форми документів у сфері публічних закупівель на момент заповнення позивачем оголошення про проведення відкритих торгів затверджено наказом Міністерства економічного розвитку і торгівлі України від 22.03.2016 № 490 "Про затвердження форм документів у сфері публічних закупівель".

Затверджена форма оголошення про проведення відкритих торгів не містила окремої графи для надання інформації про мову (мови), якою (якими) повинні готуватися тендерні пропозиції.

Відповідно до п.2 наказу Міністерства економічного розвитку і торгівлі України від 22.03.2016 №490 формами документів, зазначених у п.1 цього наказу, затверджуються обов`язкові поля, що заповнюються замовником шляхом унесення в них наявної інформації в електронній системі закупівель. У разі необхідності замовник може зазначити додаткову інформацію про закупівлю, якщо заповнить необов`язкові поля, передбачені системою.

Після внесення усієї обов`язкової інформації, передбаченої формою документа, на неї накладається кваліфікований електронний підпис посадової особи. Електронною системою закупівель автоматично створюється документ, який у разі потреби може бути роздрукований.

Між тим, наказ Міністерства економічного розвитку і торгівлі України від 22.03.2016 №490 втратив чинність на підставі наказу Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства від 11.06.2020 №1082, яким затверджено Порядок розміщення інформації про публічні закупівлі (набув чинності 17.07.2020).

З урахуванням наведених правових норм слід дійти висновку, що позивач, заповнюючи оголошення про проведення відкритих торгів, використовував законодавчо затверджену форму такого оголошення в частині інформації про мову (мови), якою (якими) повинні готуватися тендерні пропозиції.

Отже, з огляду на те, що наказом Міністерства економічного розвитку і торгівлі України від 22.03.2016 №490 "Про затвердження форм документів у сфері публічних закупівель" затверджено форму річного плану закупівель, яка не містить окремої обов`язкової для заповнення графи щодо інформації про мову (мови), якою (якими) повинні готуватися тендерні пропозиції, то позивач з об`єктивних причин був позбавлений технічної можливості виконати приписи п.8 ч.2ст.21 Закону № 922-VIII.

Такий висновок узгоджується з правовою позицією, викладеною Верховним Судом у постановах від 05.10.2021 у справі № 440/6311/20, від 28.10.2021 у справі № 440/6309/20, від 17.08.2022 у справі № 520/14902/2020, від 01.06.2023 у справі 160/16553/20, від 16.08.2023 у справі №640/26943/20.

Окрім цього, як вказує позивач, інформація про мову (мови), якою (якими) повинні готуватися тендерні пропозиції у спірних правовідносинах була зазначена Замовником у полі "Вид предмету закупівлі", передбаченому електронною формою для оголошення відкритих торгів на електронному майданчику: "мова якою повинні готуватися тендерні пропозиції: тендерні пропозиції викладаються українською мовою (детальніше у пункті 7 Загальних положень тендерної документації)", що відображено в електронній системі закупівель prozorro.gov.ua та підтверджується інформацією, що міститься у розділі "Інформація про предмет закупівлі". Вказані обставини відповідачем не заперечуються.

Таким чином, твердження відповідача про наявність порушення з боку позивача пункту 8 частини 2 статті 21 Закону № 922-VIII при формуванні оголошення про проведення відкритих торгів є безпідставним та необґрунтованим.

Щодо доводів відповідача про порушення позивачем вимоги пункту 9 частини 2 статті 21 Закону України «Про публічні закупівлі», суд зазначає наступне.

Згідно з пунктом 9 частини 2 статті 21 Закону України «Про публічні закупівлі», оголошення про проведення відкритих торгів повинно, в тому числі, містити інформацію розмір, вид та умови надання забезпечення тендерних пропозицій (якщо замовник вимагає його надати).

Як було встановлено судом раніше, станом на дату оприлюднення оголошення позивача про проведення відкритих торгів на закупівлю робіт (05.06.2020) діяв наказ Міністерства економічного розвитку і торгівлі України від 22.03.2016 №490, яким були затверджені обов`язкові поля, що заповнюються замовником шляхом унесення в них наявної інформації в електронній системі закупівель.

Так, оголошення про проведення відкритих торгів на закупівлю робіт: ДСТУ Б.Д.1.1.-1:2013 "ВП Запорізька АЕС. Реконструкція ВРП 750 кВ для підключення ПЛ 750 кВ "Запорізька- Каховська". Керування та автоматика. Прокладання кабелю контрольного від БДС-1 до РШБ 1, 2, 4, 5. Будівельно-монтажні роботи". (Код ДК 021-2015: 45300000-0 «Будівельно-монтажні роботи», містить всю інформацію, передбачену формою оголошення про проведення відкритих торгів, в тому числі стосовно виду та розміру забезпечення тендерної пропозиції.

Отже, позивачем як замовником, для якого дотримання форми оголошення про проведення відкритих торгів, затвердженого наказом №490 від 22.03.2016 є обов`язковим, виконані всі, передбачені Законом України «Про публічні закупівлі» вимоги щодо оприлюднення інформації в електронній системі закупівель.

Крім того суд зазначає, що інформація та документи щодо закупівель ВП ЗАЕС розміщуються в електронній системі закупівель через авторизований електронний майданчик Smarttender.biz.

Під час оголошення вищезазначеної процедури закупівлі Замовник через власний кабінет на майданчику Smarttender.biz заповнив усі наявні поля електронної форми.

Електронний майданчик Smarttender.biz не містить технічної можливості оприлюднення інформації про умови надання забезпечення тендерних пропозицій, тобто має місце певна технічна проблема функціонування електронної системи закупівель.

Дослідженими судом матеріалами справи встановлено, що у відповідь на запит ВП ЗАЕС щодо роботи електронного майданчика ТОВ «Смартетендер» листом від 10.09.2020 за Вих.№783 повідомило, що на сьогоднішній день в системі можливо зазначити лише суму та валюту електронної гарантії. Інформацію щодо умов надання забезпечення тендерних пропозицій можна зазначити в тендерній документації або в наявні поля на майданчику (а.с.58).

Також, листом Державного підприємства «ПРОЗОРРО» від 02.10.2020 №206/01/2467/10 повідомлено, що питання щодо наявності електронних полів для заповнення інформації про розмір, вид та умови надання забезпечення тендерних пропозицій перебуває у черзі інших розробок, пов`язаних з прийняттям нової редакції Закону України «Про публічні закупівлі». Наразі інформацію про розмір, вид та умови надання забезпечення тендерних пропозицій Замовник може зазначати у наявному полі - «Примітки» (а.с.12).

Відтак, зазначивши умови надання забезпечення тендерних пропозицій в тендерній документації №83-13-3/71 на закупівлю робіт у розділі "Тендерна документація", Замовник дотримав вимоги щодо змісту розміщеного оголошення, передбачені наказом №490 від 22.03.2016 «Про затвердження форм документів у сфері публічних закупівель», які були чинні на час його розміщення.

Суд наголошує, що попри недосконалість технічного функціоналу інформаційно- телекомунікаційної системи (електронний майданчик Smarttender.biz не містить технічної можливості оприлюднення інформації про умови надання забезпечення тендерних пропозицій, що підтверджується листами від ДП «Прозорро» №206/01/2467/10 від 02.10.2020 та ТОВ «Смарттендер» №783 від 10.09.2020), Замовником дотримано вимоги Закону «Про публічні закупівлі», зокрема, частини 2 статті 21, та розміщено необхідну інформацію.

Таким чином суд висновує, що доводи відповідача про наявність порушення Замовником пункту 9 частини 2 статті 21 Закону України «Про публічні закупівлі» є безпідставним.

Окрім цього, суд зазначає, що відповідно до пунктів 4 та 5 частини 7 статті 8 Закону України «Про публічні закупівлі», у Висновку обов`язково зазначається опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого за результатами моніторингу процедури закупівлі та зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.

Між тим, у констатуючій частині Висновок не містить конкретних зобов`язань з усунення порушень та вказівки, які саме порушення мають бути усунені, що свідчить про його необґрунтованість.

Відповідач зобов`язаний навести опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого за результатами моніторингу закупівлі.

Зазначивши у висновку про необхідність «усунути порушення законодавства в сфері публічних закупівель», відповідач не конкретизував, яких саме заходів має вжити позивач, не визначив способу усунення виявлених під час моніторингу порушень, що свідчить про його нечіткість та невизначеність.

Можливість усунення виявлених порушень прямо залежить від чіткого визначення суб`єктом владних повноважень конкретного заходу (варіанта поведінки), яких слід вжити уповноваженій особі замовника для усунення порушень.

Спонукання позивача самостійно визначити, яких саме заходів слід ужити для усунення виявлених порушень, може призвести до нового можливого порушення позивачем чинного законодавства.

Зазначене є порушенням вимог закону в частині змісту висновку як акта індивідуальної дії.

Відповідно до висновків Верховного Суду викладених в постанові від 5 березня 2020 року у справі № 640/467/19, зобов`язальний характер вимоги щодо усунення правопорушення свідчить про встановлення цього порушення і про визначення імперативного обов`язкового способу його усунення.

Згідно з ч. 6 ст. 8 Закону України «Про публічні закупівлі» за результатами моніторингу закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу закупівлі, що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.

Відповідно до ч. 7 ст. 8 Закону України «Про публічні закупівлі» у Висновку обов`язково зазначається опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого за результатами моніторингу процедури закупівлі та зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.

Отже, з наведених норм Закону України «Про публічні закупівлі» вбачається, що органам державного фінансового контролю надані повноваження зобов`язувати замовників «усунути порушення законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого за результатами моніторингу», тобто виключно порушення, яке вже відбулось та виключно по закупівлі щодо якої здійснювався моніторинг.

Проте суд зазначає, що Висновок Держаудитслужби не містить приписів, зобов`язань, рекомендацій Замовнику по закупівлі UА-2020-06-05-004266-с.

При цьому, жоден нормативний акт, що регулює діяльність органів Держаудитслужби не передбачає наявність повноважень у органів державного фінансового контролю покласти на суб`єкта господарювання «зобов`язання усунути порушення шляхом недопущення таких порушень у подальшому».

Крім того суд зазначає, що відповідно до ч. 8 ст. 8 Закону України «Про публічні закупівлі», протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення органом державного фінансового контролю висновку Замовник оприлюднює через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку.

З огляду на те, що виконання зобов`язання щодо повноти відображення інформації в оголошенні про проведення відкритих торгів безпосереднім чином пов`язано з технічними можливостями системи публічних закупівель, а також враховуючи те, що Висновком Держаудитслужби зобов`язано не допустити порушення у подальшому, позивач позбавлений можливості виконати дії, передбачені ч. 8 ст. 8 Закону України «Про публічні закупівлі», а саме, оприлюднити інформацію та документи повторно.

Суд зазначає, що принцип обґрунтованості рішення суб`єкта владних повноважень має на увазі, що рішенням повинне бути прийнято з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії), на оцінці усіх фактів та обставин, що мають значення.

Враховуючи вищевикладене суд дійшов висновку, що оскаржуваний висновок про результати моніторингу процедури закупівлі (UA-2020-06-05-004266-с) Управління Північного офісу Державної аудиторської служби в Чернігівській області, оприлюднений в системі закупівель 11.11.2020 є протиправним та таким, що підлягає скасуванню.

Висновки за результатами розгляду справи

Відповідно до ч.1 ст. 9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Згідно з ч.1 та ч. 2 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

З урахуванням зазначеного суд дійшов висновку про недоведеність відповідачем правомірності висновку про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2020-06-05-004266-c Управління офісу Державної аудиторської служби в Чернігівській області, оприлюдненого в системі закупівель 11.11.2020, а тому позов підлягає задоволенню у визначений позивачем спосіб.

Судові витрати

Відповідно до ч.1 ст. 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

У зв`язку із задоволенням позову, сплачений позивачем судовий збір підлягає стягненню з відповідача за рахунок його бюджетних асигнувань.

Керуючись статтями 241 - 246, 250 Кодексу адміністративного судочинства України, суд-

В И Р І Ш И В:

1. Адміністративний позов задовольнити повністю.

2. Визнати протиправним та скасувати висновок про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2020-06-05-004266-с Управління Північного офісу Державної аудиторської служби в Чернігівській області, оприлюдненого в системі закупівель 11.11.2020.

3. Стягнути на користь Акціонерного товариства "Національна атомна енергогенеруюча компанія "Енергоатом" за рахунок бюджетних асигнувань Управління Північного офісу Державної аудиторської служби в Чернігівській області судові витрати зі сплати судового збору в сумі 2102,00 грн.

У відповідності до статей 255, 293, 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України та пункту 2 розділу ІІ "Прикінцеві та перехідні положення" Закону України "Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду"" рішення може бути оскаржене до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його складання.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Повне найменування учасників процесу:

Позивач - Акціонерне товариство "Національна атомна енергогенеруюча компанія "Енергоатом" (вул.Назарівська, 3, м.Київ, 01032 );

Відповідач - Управління північного офісу Держаудитслужби в Чернігівській області (вул.Єлецька, 11, м.Чернігів, 14000 ).

Суддя Т.М. Брезіна