Справа № 320/17177/23
Суддя: Кушнова А.О.
Дата ухвалення: 2026-04-07 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про продовження процесуального строку

07 квітня 2026 року справа № 320/17177/23

Київський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Кушнової А.О., розглянув клопотання представника Північного офісу Держаудитслужби про проведення судового засідання з повідомленням (викликом) сторін в адміністративній справі за позовом Державного підприємства «Міжнародний аеропорт «Бориспіль» до Північного офісу Держаудитслжуби, за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача Товариства з обмеженою відповідальністю «МАХ ТРЕЙД» про визнання протиправним та скасування висновку,

в с т а н о в и в :

До Київського окружного адміністративного суду звернулось Державне підприємство «Міжнародний аеропорт «Бориспіль» (далі позивач та/або ДП «Міжнародний аеропорт «Бориспіль») із позовом до Державної аудиторської служби України про визнання протиправним та скасування висновку про результати моніторингу процедури закупівлі № UA-2022-12-08-009235-a від 20.02.2023.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 28.06.2023 (суддя Шевченко А.В.) відкрито провадження у справі та вирішено здійснити розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами. Залучено до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача Товариство з обмеженою відповідальністю «МАХ ТРЕЙД» (; місцезнаходження: 02099, м. Київ, вул. Ялтинська, буд. 5-Б, оф. 3) (далі третя особа та/або ТОВ «МАХ ТРЕЙД»).

29.06.2023 представник Державної аудиторської служби України отримав в суді примірник позовної заяви з додатками.

03.07.2023 представник позивача надав суду докази направлення Товариству з обмеженою відповідальністю «МАХ ТРЕЙД» примірника позовної заяви з додатками.

11.07.2023 на адресу суду від відповідача через підсистему "Електронний Суд" надійшов відзив на позовну заяву, в якому Державною аудиторською службою України повідомлено про те, що рішення щодо проведення моніторингу та складений висновок про результати такого моніторингу приймав Північний офіс Держаудитслужби, однак з адміністративним позовом Позивач звернувся до Держаудитслужби, яка жодних рішень щодо моніторингу закупівлі UA-2022-12-08-009235-a не приймала.

14.07.2023 позивачем через підсистему "Електронний Суд" подано клопотання про заміну відповідача у даній справі на іншого відповідача, а саме: Північний офіс Держаудитслжуби, адреса: вул. Січових стрільців, 18, м. Київ, 04053, 0, відповідно до ст. 48 КАС України.

27.12.2023 судом зареєстровано докази, надані Товариством з обмеженою відповідальністю «МАХ ТРЕЙД».

04.04.2024 відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями у зв`язку із перебуванням судді Шевченко А.В. у відпустці, справу передано на розгляд судді Київського окружного адміністративного суду Кушновій А.О.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 13 травня 2024 року прийнято адміністративну справу №320/17177/23 до провадження судді Київського окружного адміністративного суду Кушнової А.О. та ухвалено здійснювати розгляд даної справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами.

Також згаданою ухвалою замінено первісного відповідача - Державну аудиторську службу України на належного відповідача - Північний офіс Держаудитслужби (ідентифікаційний код 40479560; місцезнаходження: 04053, м. Київ, вул. Січових Стрільців, буд.18) (далі відповідач).

13.06.2024 позивачем через підсистему "Електронний Суд" подано відповідь на відзив.

04.06.2024 Північний офіс Держаудитслужби направив на адресу суду клопотання про продовження строку на подання відзиву на позовну заяву та відзив на позовну заяву, які були зареєстровані судом 22.06.2024.

Також 04.06.2024 Північний офіс Держаудитслужби направив на адресу суду клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін, яке було зареєстровано канцелярією суду 29.01.2026.

Вирішуючи клопотання про продовження строку на подання відзиву на позовну заяву, суд зазначає таке.

В обґрунтування поданого клопотання відповідач вказує, що відповідач не отримував ухвалу суду від 13.05.2024 та копію позовної заяви. В ухвалі суду про прийняття справи до провадження суд вказав ЄДРПОУ відповідача 404799560, тоді як код ЄДРПОУ відповідача 40479560.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 13 травня 2024 року прийнято адміністративну справу №320/17177/23 до провадження судді Київського окружного адміністративного суду Кушнової А.О. та ухвалено здійснювати розгляд даної справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами.

Також згаданою ухвалою замінено первісного відповідача - Державну аудиторську службу України на належного відповідача - Північний офіс Держаудитслужби (ідентифікаційний код 40479560; місцезнаходження: 04053, м. Київ, вул. Січових Стрільців, буд.18).

Отже, в резолютивній частині ухвали суду від 13.05.2024 код ЄДРПОУ відповідача був вказаний правильно.

Судом встановлено, що копія даної ухвали суду була направлена позивачу, відповідачу Держаудитслужбі та третій особі до електронних кабінетів 14.05.2025, про що свідчать довідки про доставку електронного листа. Дійсно, копія ухвали суду з технічних причин не була направлена на адресу Північного офісу Держаудитслужби. Також примірник позову не був направлений на адресу Північного офісу Держаудитслужби.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 13 травня 2024 року був встановлений строк відповідачу для подачі відзиву на позовну заяву 15 днів з дня вручення ухвали про прийняття справи до провадження.

04.06.2024 Північний офіс Держаудитслужби направив на адресу суду в одному конверті відзив на позовну заяву разом з клопотанням про продовження строку на подання відзиву на позовну заяву, які були зареєстровані судом 22.06.2024.

Згідно зі статтею 121 КАС України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Якщо інше не встановлено законом, заява про поновлення процесуального строку розглядається судом, у якому належить вчинити процесуальну дію, стосовно якої пропущено строк, а заява про продовження процесуального строку, встановленого судом, - судом, який встановив строк, у письмовому провадженні.

Одночасно із поданням заяви про поновлення процесуального строку має бути вчинена процесуальна дія (подана заява, скарга, документи тощо), стосовно якої пропущено строк.

Пропуск строку, встановленого законом або судом учаснику справи для подання доказів, інших матеріалів чи вчинення певних дій, не звільняє такого учасника від обов`язку вчинити відповідну процесуальну дію.

Про поновлення або продовження процесуального строку, відмову у поновленні або продовженні процесуального строку суд постановляє ухвалу, яка не пізніше наступного дня з дня її постановлення надсилається особі, яка звернулася із відповідною заявою.

Враховуючи, що Північний офіс Держаудитслужби подав до суду відзив на позовну заяву суд вважає за необхідне клопотання відповідача Північного офісу Держаудитслужби задовольнити та продовжити відповідачу строк на подання відзиву на позовну заяву.

Вирішуючи подане клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін, суд зауважує про наступне.

Відповідно до частини п`ятої статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Тобто, за загальним правилом, відкриті у спрощеному позовному провадженні справи розглядаються судом без виклику сторін за наявними у справі матеріалами. Однак суд за власною ініціативою або за клопотанням сторони може призначити судове засідання за наявності достатніх для цього обґрунтованих підстав.

Відповідно до частини шостої статті 262 КАС України суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін:

1) у випадках, визначених статтею 263 цього Кодексу;

2) якщо характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі незначної складності не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

Згідно з частиною сьомою статті 262 КАС України клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін відповідач має подати в строк для подання відзиву, а позивач - разом з позовом або не пізніше п`яти днів з дня отримання відзиву.

Суд зазначає, що предметом позову є вимоги про визнання протиправним та скасування висновку про результати моніторингу процедури закупівлі № UA-2022-12-08-009235-a від 20.02.2023.

В клопотанні відповідачем не наведено жодного обґрунтування необхідності проведення відкритого розгляду справи з призначенням судового засідання.

Враховуючи обставини справи та характер спірних правовідносин, суд вважає, що дана адміністративна справа може бути розглянута без проведення судового засідання.

Крім того, суд зауважує, що подане відповідачем клопотання є заявою з процесуальних питань.

Відповідно до частини першої статті 166 КАС України при розгляді справи судом учасники справи викладають свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення, міркування тощо щодо процесуальних питань у заявах та клопотаннях, а також запереченнях проти заяв і клопотань.

Частиною першою статті 167 КАС України визначено, що будь-яка письмова заява, клопотання, заперечення повинні містити, серед іншого, зміст питання, яке має бути розглянуто судом, та прохання заявника; підстави заяви (клопотання, заперечення).

Однак відповідач у поданому клопотанні про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін жодним чином не обґрунтував обставин, які б свідчили про доцільність розгляду справи в судовому засіданні, а лише навів посилання на норми процесуального права, що передбачають його право на подання такого клопотання.

Суд зазначає, що згідно з ухвалою прийняття цієї справи до свого провадження, сторонам була надана можливість повною мірою скористатися своїми процесуальними правами, у тому числі, але не виключно, надати суду відзив на позовну заяву, відповідь на відзив, заперечення, пояснення з приводу заявлених позовних вимог, а також докази, які заздалегідь надсилаються або надаються особою, яка їх подає, іншим учасникам справи.

Крім того, кожен з учасників справи має право безпосередньо знайомитися з її матеріалами, зокрема з аргументами іншої сторони, та реагувати на ці аргументи відповідно до вимог КАС України.

Бажання сторони у справі викласти під час публічних слухань свої аргументи, які висловлені нею в письмових та додаткових поясненнях, не зумовлюють необхідність призначення до розгляду справи з викликом її учасників.

При цьому, практика Європейського суду з прав людини (далі також - ЄСПЛ) з питань гарантій публічного характеру провадження у судових органах в контексті п. 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі також - Конвенція), свідчить про те, що публічний розгляд справи може бути виправданим не у кожному випадку (рішення від 8 грудня 1983 року у справі «Ахеп v. Germany», заява №8273/78, рішення від 25.04.2002 року «VarelaAssalinocontrelePortugal», заява №64336/01). Так, y випадках, коли мають бути вирішені тільки питання права, то розгляд письмових заяв, на думку ЄСПЛ, є доцільнішим, ніж усні слухання, і розгляд справи на основі письмових доказів є достатнім. Заявник (не в одній із зазначених справ) не надав переконливих доказів на користь того, що для забезпечення справедливого судового розгляду після обміну письмовими заявами необхідно було провести також усні слухання. Зрештою, у певних випадках влада має право брати до уваги міркування ефективності й економії. Зокрема, коли фактичні обставини не є предметом спору, а питання права не становлять особливої складності, та обставина, що відкритий розгляд не проводився, не є порушенням вимоги пункту 1 статті 6 Конвенції про проведення публічного розгляду справи.

Додатково суд зазначає, що Указом Президента України від 24.02.2022 №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженого Законом України від 24 лютого 2022 року №2102-ІХ (із змінами, внесеними згідно з Указами Президента №133/2022 від 14.03.2022; №259/2022 від 18.04.2022; №341/2022 від 17.05.2022; №573/2022 від 12.08.2022; №757/2022 від 07.11.2022; №58/2023 від 06.02.2023; №254/2023 від 01.05.2023; №451/2023 від 26.07.2023; №734/2023 від 06.11.2023; №49/2024 від 05.02.2024; №271/2024 від 06.05.2024; №469/2024 від 23.07.2024) у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану», введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб.

Надалі Указами Президента України, затвердженими відповідними Законами України, строк дії воєнного стану неодноразово продовжувався та діє і на теперішній час.

Отже, на дату розгляду цієї справи в Україні діє воєнний стан, правовий режим якого визначається Законом України «Про правовий режим воєнного стану» від 12.05.2015 №389-VIII.

Відповідно до пункту 3 вказаного вище Указу Президента України від 24 лютого 2022 року №64/2022, у зв`язку із введенням в Україні воєнного стану тимчасово, на період дії правового режиму воєнного стану, можуть обмежуватися конституційні права і свободи людини й громадянина, передбачені статтями 30 - 34, 38, 39, 41 - 44, 53 Конституції України, а також вводитися тимчасові обмеження прав і законних інтересів юридичних осіб в межах та обсязі, що необхідні для забезпечення можливості запровадження та здійснення заходів правового режиму воєнного стану, які передбачені частиною першою статті 8 Закону України «Про правовий режим воєнного стану».

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення клопотання відповідача про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

З огляду на зазначене, приймаючи до уваги предмет позову та суб`єктний склад учасників, суд вважає за необхідне відмовити в задоволенні клопотання представника відповідача про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Керуючись статтями 243, 248, 257, 259-262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,

у х в а л и в:

1. Клопотання відповідача Північного офісу Держаудитслужби про продовження строку на подання відзиву на позовну заяву задовольнити. Продовжити відповідачу Північному офісу Держаудитслужби строк на подання відзиву на позовну заяву.

2. Відмовити у задоволенні клопотання Північного офісу Держаудитслужби про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

3. Копію ухвали суду надіслати (надати) учасникам справи (їх представникам), зокрема, шляхом направлення тексту ухвали електронною поштою, факсимільним повідомленням (факсом, телефаксом), телефонограмою.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не підлягає оскарженню. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Кушнова А.О.