Справа № 160/6155/24
Суддя: Чиркін С.М.
Дата ухвалення: 2026-04-01 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 квітня 2026 року

м. Київ

справа №160/6155/24

адміністративне провадження № К/990/4871/25

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:

судді-доповідача - Чиркіна С.М.,

суддів: Берназюка Я.О., Єзерова А.А.,

розглянувши у порядку письмового провадження касаційну скаргу Акціонерного товариства «Українська залізниця» на постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 19 листопада 2024 року (головуючий суддя Сафронова С.В., судді: Коршун А.О., Чепурнов Д.В.) у справі № 160/6155/24 за позовом Криворізької міської ради до Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача - Акціонерне товариство «Українська залізниця» про визнання протиправними дій, скасування витягів та зобов`язання вчинити певні дії,

У С Т А Н О В И В:

І. РУХ СПРАВИ

06.03.2024 Криворізька міська рада (далі також позивач) звернулась до Дніпропетровського окружного адміністративного суду із позовною заявою до Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області (далі також відповідач), третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача Акціонерне товариство «Українська залізниця» (далі також третя особа, АТ «Українська залізниця»), з вимогами:

визнати протиправними дії Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області щодо застосування у витягах із технічної документації з нормативної грошової оцінки земельних ділянок: від 31.03.2023 на земельну ділянку з кадастровим номером :03:303:0018; від 31.03.2023 на земельну ділянку з кадастровим номером :02:197:0001; від 31.03.2023 на земельну ділянку з кадастровим номером :03:382:0058; від 31.03.2023 на земельну ділянку з кадастровим номером :04:119:0007; від 31.03.2023 на земельну ділянку з кадастровим номером :05:056:0053; від 31.03.2023 на земельну ділянку з кадастровим номером :03:182:0010; від 31.03.2023 на земельну ділянку з кадастровим номером :03:515:0003; від 31.03.2023 на земельну ділянку з кадастровим номером :03:600:0008; від 31.03.2023 на земельну ділянку з кадастровим номером :03:579:0002; від 31.03.2023 на земельну ділянку з кадастровим номером :06:005:0001; від 31.03.2023 на земельну ділянку з кадастровим номером :06:215:0144; від 31.03.2023 на земельну ділянку з кадастровим номером :08:361:0032; від 31.03.2023 на земельну ділянку з кадастровим номером :08:157:0004; від 31.03.2023 на земельну ділянку з кадастровим номером :08:523:0013; від 31.03.2023 на земельну ділянку з кадастровим номером :08:636:0015; від 31.03.2023 на земельну ділянку з кадастровим номером :05:055:0002; від 31.03.2023 на земельну ділянку з кадастровим номером :03:233:0002; від 31.03.2023 на земельну ділянку з кадастровим номером :03:457:0004; від 31.03.2023 на земельну ділянку з кадастровим номером :07:379:0257; від 31.03.2023 на земельну ділянку з кадастровим номером :07:394:0016; від 31.03.2023 на земельну ділянку з кадастровим номером :07:001:0040; від 31.03.2023 на земельну ділянку з кадастровим номером :07:444:0001; від 31.03.2023 на земельну ділянку з кадастровим номером :02:098:0019; від 03.04.2023 на земельну ділянку з кадастровим номером :03:571:0008; від 03.04.2023 на земельну ділянку з кадастровим номером :03:337:0005; від 03.04.2023 на земельну ділянку з кадастровим номером :03:130:0002; від 03.04.2023 на земельну ділянку з кадастровим номером :03:575:0075, коефіцієнта, який враховує цільове призначення земельної ділянки (Кф) у розмірі 0,5 згідно Додатку 8 до Методики нормативної грошової оцінки земельних ділянок, затвердженої постановою Кабінету Міністрів України від 03.11.2021 № 1147 (далі також Методика № 1147 або Постанова № 1147);

зобов`язати Головне управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області утриматись від застосування у витягах із технічної документації з нормативної грошової оцінки земельних ділянок коефіцієнтів з Додатку 8 до Методики нормативної грошової оцінки земельних ділянок, затвердженої постановою Кабінету Міністрів України від 03.11.2021 № 1147;

скасувати витяги із технічної документації з нормативної грошової оцінки земельних ділянок від 31.03.2023, видані Головним управлінням Держгеокадастру у Дніпропетровській області;

зобов`язати Головне управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області видати нові витяги із технічної документації з нормативної грошової оцінки земельних ділянок на земельні ділянки з вищезазначеними кадастровими номерами зі значенням коефіцієнта, який характеризує функціональне використання земельної ділянки (Кф) 1,0.

Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 02.05.2024 відмовлено у задоволенні позову.

Постановою Третього апеляційного адміністративного суду від 19.11.2024 рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 02.05.2024 скасовано.

Адміністративний позов задоволено частково.

Визнано протиправними дії Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області щодо застосування у витягах із технічної документації з нормативної грошової оцінки земельних ділянок: від 31.03.2023 на земельну ділянку з кадастровим номером :03:303:0018; від 31.03.2023 на земельну ділянку з кадастровим номером :02:197:0001; від 31.03.2023 на земельну ділянку з кадастровим номером :03:382:0058; від 31.03.2023 на земельну ділянку з кадастровим номером :04:119:0007; від 31.03.2023 на земельну ділянку з кадастровим номером :05:056:0053; від 31.03.2023 на земельну ділянку з кадастровим номером :03:182:0010; від 31.03.2023 на земельну ділянку з кадастровим номером :03:515:0003; від 31.03.2023 на земельну ділянку з кадастровим номером :03:600:0008; від 31.03.2023 на земельну ділянку з кадастровим номером :03:579:0002; від 31.03.2023 на земельну ділянку з кадастровим номером :06:005:0001; від 31.03.2023 на земельну ділянку з кадастровим номером :06:215:0144; від 31.03.2023 на земельну ділянку з кадастровим номером :08:361:0032; від 31.03.2023 на земельну ділянку з кадастровим номером :08:157:0004; від 31.03.2023 на земельну ділянку з кадастровим номером :08:523:0013; від 31.03.2023 на земельну ділянку з кадастровим номером :08:636:0015; від 31.03.2023 на земельну ділянку з кадастровим номером :05:055:0002; від 31.03.2023 на земельну ділянку з кадастровим номером :03:233:0002; від 31.03.2023 на земельну ділянку з кадастровим номером :03:457:0004; від 31.03.2023 на земельну ділянку з кадастровим номером :07:379:0257; від 31.03.2023 на земельну ділянку з кадастровим номером :07:394:0016; від 31.03.2023 на земельну ділянку з кадастровим номером :07:001:0040; від 31.03.2023 на земельну ділянку з кадастровим номером :07:444:0001; від 31.03.2023 на земельну ділянку з кадастровим номером :02:098:0019; від 03.04.2023 на земельну ділянку з кадастровим номером :03:571:0008; від 03.04.2023 на земельну ділянку з кадастровим номером :03:337:0005; від 03.04.2023 на земельну ділянку з кадастровим номером :03:130:0002; від 03.04.2023 на земельну ділянку з кадастровим номером :03:575:0075 - коефіцієнта, який враховує цільове призначення земельної ділянки в розмірі (Кф) 0,5 згідно Додатку 8 до Методики нормативної грошової оцінки земельних ділянок, затвердженої постановою Кабінету Міністрів України від 03.11.2021 № 1147.

Скасовано витяги із технічної документації з нормативної грошової оцінки земельних ділянок від 31.03.2023 на земельну ділянку з кадастровим номером :03:303:0018; від 31.03.2023 на земельну ділянку з кадастровим номером :02:197:0001; від 31.03.2023 на земельну ділянку з кадастровим номером :03:382:0058; від 31.03.2023 на земельну ділянку з кадастровим номером :04:119:0007; від 31.03.2023 на земельну ділянку з кадастровим номером :05:056:0053; від 31.03.2023 на земельну ділянку з кадастровим номером :03:182:0010; від 31.03.2023 на земельну ділянку з кадастровим номером :03:515:0003; від 31.03.2023 на земельну ділянку з кадастровим номером :03:600:0008; від 31.03.2023 на земельну ділянку з кадастровим номером :03:579:0002; від 31.03.2023 на земельну ділянку з кадастровим номером :06:005:0001; від 31.03.2023 на земельну ділянку з кадастровим номером :06:215:0144; від 31.03.2023 на земельну ділянку з кадастровим номером :08:361:0032; від 31.03.2023 на земельну ділянку з кадастровим номером :08:157:0004; від 31.03.2023 на земельну ділянку з кадастровим номером :08:523:0013; від 31.03.2023 на земельну ділянку з кадастровим номером :08:636:0015; від 31.03.2023 на земельну ділянку з кадастровим номером :05:055:0002; від 31.03.2023 на земельну ділянку з кадастровим номером :03:233:0002; від 31.03.2023 на земельну ділянку з кадастровим номером :03:457:0004; від 31.03.2023 на земельну ділянку з кадастровим номером :07:379:0257; від 31.03.2023 на земельну ділянку з кадастровим номером :07:394:0016; від 31.03.2023 на земельну ділянку з кадастровим номером :07:001:0040; від 31.03.2023 на земельну ділянку з кадастровим номером :07:444:0001; від 31.03.2023 на земельну ділянку з кадастровим номером :02:098:0019; від 03.04.2023 на земельну ділянку з кадастровим номером :03:571:0008; від 03.04.2023 на земельну ділянку з кадастровим номером :03:337:0005; від 03.04.2023 на земельну ділянку з кадастровим номером :03:130:0002; від 03.04.2023 на земельну ділянку з кадастровим номером :03:575:0075, видані ГУ Держгеокадастру у Дніпропетровській області.

В іншій частині адміністративного позову відмовлено.

07.02.2025 до Верховного Суду надійшла касаційна скарга АТ «Українська залізниця», у якій скаржник просить скасувати постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 19.11.2024 у справі № 160/6155/24, а рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 02.05.2024 у справі № 160/6155/24 залишити без змін.

Ухвалою Верховного Суду від 31.03.2025 відкрито касаційне провадження у справі. Цією ж ухвалою витребувано справу з суду першої інстанції.

02.04.2025 від відповідача надійшов відзив на касаційну скаргу, у якому просить скасувати постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 19.11.2024, а рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 02.05.2024 залишити без змін.

09.04.2025 від позивача надійшов відзив, у якому просить касаційну скаргу залишити без задоволення, а постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 19.11.2024 залишити без змін.

13.01.2026 від позивача надійшло клопотання про врахування висновків Верховного Суду, викладених у постанові від 17.12.2025 у справі № 160/19718/23.

19.01.2026 від АТ «Українська залізниця» надійшло клопотання про передачу справи на розгляд палати Верховного Суду.

21.01.2026 від позивача надійшло заперечення на клопотання про передачу справи на розгляд палати Верховного Суду.

Ухвалою Верховного Суду від 30.03.2026 справу призначено до розгляду в порядку письмового провадження відповідно до статті 345 Кодексу адміністративного судочинства України (далі також КАС України).

ІІ. АРГУМЕНТИ УЧАСНИКІВ

Позивач в обґрунтування позовної заяви зазначає, що відповідачем необґрунтовано застосовано в березні-квітні 2023 року у витягах з нормативної грошової оцінки двадцяти семи земельних ділянок, наданих у постійне землекористування АТ «Українська залізниця», коефіцієнта, який характеризує функціональне використання земельної ділянки (Кф) з нерелевантним значенням « 0,5» із Додатку 8 до Методики № 1147 замість вірного « 1,0», наведеного в технічній документації, затвердженій рішенням Криворізької міської ради від 26.05.2021 № 523 «Про затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земель м. Кривого Рогу» та Порядку нормативної грошової оцінки земель населених пунктів, затвердженого наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України від 25.11.2016 № 489 (далі також Порядок № 489).

Вважає, що відповідачем необґрунтовано знижено базу для оподаткування земельним податком, а звідси і податкові зобов`язання АТ «Укрзалізниця» та надходження до міського бюджету.

Загальний розмір таких втрат до бюджету Криворізької міської територіальної громади у 2023 році склав 69 314 021,52 грн, що фактично є незаконним втручанням відповідача у процес виконання місцевого бюджету.

Представник третьої особи у письмових поясненнях зазначив, що Державна служба України з питань геодезії, картографії та кадастру повідомила про введення в дію з 11.08.2021 нового Класифікатора видів цільового призначення земельних ділянок, наведеного у додатку 59 до Порядку, який передбачає розширений перелік кодів видів цільового призначення земельних ділянок.

Своєю чергою, додатком 8 до Методики № 1147 встановлено значення коефіцієнтів, які враховують цільове призначення земельних ділянок (Кцп), з урахуванням нового Класифікатора видів цільового призначення земельних ділянок.

Зауважує, що Держгеокадастр наполягає на необхідність використання додатку 8 нової Методики, оскільки використання коефіцієнтів, які враховують цільове призначення земельних ділянок, та які діяли до набрання чинності Методики № 1147 призведе до неможливості визначення нормативної грошової оцінки земельних ділянок, цільове призначення яких визначено згідно з новими видами цільового призначення земельних ділянок, встановлених у Додатку 59 до Порядку ведення Державного земельного кадастру.

Вважає, що з дати набрання чинності Методики № 1147 визначення коефіцієнта, який враховує цільове призначення земельної ділянки, здійснюється виключно відповідно до пункту 3 Методики та Додатка 8.

Акцентує увагу на тому, що Держгеокадастр ототожнив поняття «коефіцієнт, який характеризує функціональне використання земельної ділянки» (Кф, який був передбачений Порядком № 489) та «коефіцієнта, який враховує цільове призначення земельної ділянки» (Кцп, який передбачений Методикою), які залежать виключно від відомостей Державного земельного кадастру про цільове призначення земельної ділянки на дату формування витягу із технічної документації з нормативної грошової оцінки земельних ділянок.

Відповідач просив відмовити у задоволенні позову та зазначив, що спірні у справі витяги із технічної документації з нормативної грошової оцінки земельних ділянок були сформовані з застосуванням коефіцієнту цільового призначення земельної ділянки в розмірі 0,5 та видані за зверненням АТ «Українська залізниця».

Станом на 30.03.2023 (дата формування спірних витягів) наказ Міністерства аграрної політики і продовольства України від 25.11.2016 № 489 (Порядок № 489) діяв і був скасований наказом Міністерства аграрної політики і продовольства України від 04.04.2023 № 716, у зв`язку із необхідністю приведення у відповідність до постанови Кабінету Міністрів України від 03.11.2021 № 1147 «Про затвердження Методики нормативної грошової оцінки земельних ділянок».

Стверджує, що застосування у спірних витягах коефіцієнту, який враховує цільове призначення земельних ділянок у розмірі 0,5, здійснено відповідно до відомостей додатку № 8 до Методики № 1147, яка набула чинності з 10.11.2021.

ІІІ. ОБСТАВИНИ СПРАВИ

Судами попередніх інстанцій встановлено таке.

Виконкомом Криворізької міської ради отримано від Головного управління ДПС у Дніпропетровській області інформацію стосовно визначення податкових зобов`язань по земельному податку АТ «УКРЗАЛІЗНИЦЯ» () та відповідно перспектив сплати податку підприємством у 2023 році, за змістом якої АТ «УКРЗАЛЗНИЦЯ» у визначені законодавством терміни подано податкову звітність по земельному податку, податкові зобов`язання якої сформовано з урахуванням рішення Криворізької міської ради від 26.05.2021 № 523 «Про затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земель м. Кривого Рогу», яке набрало чинності з 01.01.2022 та яким затверджено нову технічну документацію з нормативної грошової оцінки земель міста Кривого Рогу.

За показниками вказаної звітності АТ «УКРЗАЛІЗНИЦЯ» земельний податок за земельні ділянки за кодом « 12.01» «для розміщення та експлуатації будівель і споруд залізничного транспорту» розраховувався згідно інформації з витягів про нормативну грошову оцінку цих земельних ділянок, які платником отримані у лютому та червні 2022 року.

Загальна сума податкових зобов`язань АТ «УКРЗАЛІЗНИЦЯ» на 2023 рік по земельному податку по місту склала 138722011,40 грн, що повністю відповідає технічній документації з нормативної грошової оцінки земель міста Кривого Рогу, яка розроблялась у 2020 році ДП «Український державний науково-дослідний інститут проектування міст «ДНІПРОМІСТО» імені Ю.М. Білоконя» у відповідності до укладеного з Департаментом регулювання містобудівної діяльності та земельних відносин виконкому Криворізької міської ради договором від 21.05.2020 № 5, згідно якої (технічної документації з нормативної грошової оцінки земель міста Кривого Рогу) середня (базова) вартість 1м2 земель міста Кривий Ріг складає 608,90 грн/м2, граничні значення зонального коефіцієнту Км2 становлять 3,82 та 0,37.

Судами також встановлено, що за результатом експертизи з нормативної грошової оцінки земель населеного пункту матеріалів технічної документації з нормативної грошової оцінки земель міста Кривого Рогу було підтверджено їх розробку на основі існуючої законодавчої та нормативно-методичної бази проведення робіт з грошової оцінки земель сільськогосподарського призначення та населених пунктів та складено висновок державної експертизи землевпорядної документації від 24.12.2020 № 6698-20.

Вказана технічна документація з нормативно-грошової оцінки м. Кривого Рогу актом приймання-передачі № 2 від 01.12.2021 була передана Департаментом регулювання містобудівної діяльності та земельних відносин виконкому Криворізької міської ради до відділу № l управління у Криворізькому районі Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області.

Проте, 14.04.2023 та 25.04.2023 АТ «УКРЗАЛІЗНИЦЯ» подано уточнюючі податкові декларації по земельному податку на 2023 рік, за даними яких податкові зобов`язання зменшено на суму 69314021,52 грн, і за поясненнями відповідальних осіб АТ«УКРЗАЛЗНИЦЯ» з`ясовано, що у березні 2023 року товариством отримано витяги про нормативну грошову оцінку земельних ділянок для розміщення та експлуатації будівель і споруд залізничного транспорту, розраховану відповідно до Методики № 1147, згідно якої значення коефіцієнта, який враховує цільове призначення земельної ділянки, для земельних ділянок для розміщення та експлуатації будівель і споруд залізничного транспорту становить 0,5 замість 1,0.

Криворізькою міською радою та її виконавчим комітетом до подання позову до суду у цій справі, здійснювалася переписка з відповідачем задля з`ясування підстав видачі АТ «УКРЗАЛІЗНИЦЯ» витягів про нормативну грошову оцінку земельних ділянок.

Так, у відповідь на лист виконавчого комітету Криворізької міської ради від 27.04.2023 № 6/18/2596, Головним управлінням Держгеокадастру у Дніпропетровській області листом від 18.05.2023 № 18-4-0.10-2891/2-23 повідомлено: «…на виконання листа-доручення Держгеокадастру від 29.03.2023 № 22-28-0.222-2785/2-23 спеціалістами відділу № 4 управління надання адміністративних послуг Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області 31.03.2023, 03.04.2023 на 27 заяв від АТ «Укрзалізниця» за допомогою програмного забезпечення «Норматив +» сформовані витяти із технічної документації з нормативної грошової оцінки земельних ділянок для розміщення та експлуатації будівель і споруд залізничного транспорту (код 12.01) у м. Кривий Piг.

Під час формування витягів із технічної документації з нормативної грошової оцінки земельних ділянок застосовувався коефіцієнт функціонального використання земельних ділянок Кф=0,5 згідно із додатком 8 до Методики № 1147.

У відповідь на лист Криворізької міської ради від 23.05.2023 № 3/18/3272 «Про надання роз`яснень» до Державної служби України з питань геодезії, картографії та кадастру, останній у листі від 07.06.2023 № 18-28-0.222-5260/2-23, не спростовуючи автоматизовану видачу витягів з технічної документації із загальнонаціональної (всеукраїнської) нормативної грошової оцінки земель сільськогосподарського призначення, які розташовані за межами населених пунктів, а також земельних ділянок, розташованих у межах населених пунктах, зазначив, що функціонал до автоматичного формування витягів з технічної документації про нормативну грошову оцінку земель населених пунктів дозволяє розраховувати нормативну грошову оцінку земельних ділянок населених пунктів з використанням програмного забезпечення Державного земельного кадастру за умови внесення до Державного земельного кадастру відомостей про оцінку таких населених пунктів.

У вказаному листі окремо зазначено, що з метою подальшого забезпечення розрахунку нормативної грошової оцінки земельних ділянок в автоматичному режимі програмним забезпеченням Державного земельного кадастру необхідно здійснити доопрацювання електронного документа з відомостями про нормативну грошову оцінку земель м. Кривий Ріг, створеного на замовлення Криворізької міської ради розробником відповідної технічної документації.

За змістом листа Держгеокадастру від 29.03.2023 № 22-28-0.222-2758/2-23 «Про формування витягів з нормативної грошової оцінки земельних ділянок» роз`яснювалося, що коефіцієнт, який характеризує функціональне використання земельної ділянки, визначається відповідно до відомостей Державного земельного кадастру про земельну ділянку (в частині коду цільового призначення) на дату формування витягу з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки і, відповідно, не є коефіцієнтом, який розраховується у відповідній технічній документації.

Водночас повідомлено, що до 10.11.2021 значення коефіцієнта, який враховує цільове призначення земельної ділянки, для земельних ділянок для розміщення та експлуатації будівель і споруд залізничного транспорту становив 1.0, а з 11.08.2021 діє новий Класифікатор видів цільового призначення земельних ділянок, наведений у додатку 59 до Порядку ведення Державного земельного кадастру, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 17.10.2012 № 1051, який встановлює розширений перелік кодів цільового призначення земельних ділянок.

Наголошено, що з дати набрання чинності постановою Кабінету Міністрів України від 03 листопада 2021 року № 1147 визначення коефіцієнта, який враховує цільове призначення земельної ділянки, здійснюється виключно відповідно до пункту 3 Методики та додатка 8 до Методики.

Також, у Методиці відтепер не передбачено жодних підвищених коефіцієнтів у разі відсутності у Державному земельному кадастрі відомостей про земельну ділянку.

Щодо формування витягів із технічної документації з нормативної грошової оцінки земельних ділянок у листі Держгеокадастру від 29.03.2023 № 22-28-0.222-2758/2-23 зазначалося, що з метою забезпечення коректного розрахунку нормативної грошової оцінки земельних ділянок в межах населених пунктів відповідно до відомостей про таку оцінку, внесених до Державного земельного кадастру, виключено можливість автоматичного розрахунку вказаної оцінки для земельних ділянок з наступним кодами цільового призначення земельних ділянок: 12.01 «Для розміщення та експлуатації будівель і споруд залізничного транспорту»; 12.06 «Для розміщення та експлуатації об`єктів трубопровідного транспорту»; 14.02 «Для розміщення, будівництва, експлуатації та обслуговування будівель і споруд об`єктів передачі електричної енергії».

До сформованих спеціальним програмним забезпеченням значень нормативної грошової оцінки земельних ділянок врахування коефіцієнта цільового призначення також можливо в одну математичну дію для земельних ділянок з цільовим призначенням з кодами « 12.01» та « 12.06» (помножити отримане значення нормативної грошової оцінки на значення коефіцієнта, який враховує цільове призначення на рівні 0,5), та дві математичні дії для земельних ділянок з кодом « 14.02» (поділити отримане значення нормативної грошової оцінки на попереднє значення цього коефіцієнта на рівні 0,65 (який застосовувався відповідно до Порядку) та помножити на значення коефіцієнта, який враховує цільове призначення на рівні 0,5 відповідно до додатку 8 до Методики)».

Криворізька міська рада вважаючи описані вище дії відповідача у цій справі втручанням у процес виконання місцевого бюджету, що спричинили втрати до бюджету на суму 69 314 021,52 грн звернулася до суду з цим позовом.

ІV. ОЦІНКА СУДІВ ПЕРШОЇ ТА АПЕЛЯЦІЙНОЇ ІНСТАНЦІЙ

Відмовляючи у задоволенні позову, суд першої інстанції дійшов висновку що до спірних правовідносин підлягають застосуванню норми постанови Кабінету Міністрів України від 03.11.2021 № 1147, якою затверджена Методика нормативної грошової оцінки земельних ділянок, а не наказ Міністерства аграрної політики та продовольства України від 25.11.2016 № 489, яким затверджено Порядок нормативної грошової оцінки земельних ділянок населених пунктів, з огляду на ієрархічність органів, які прийняли ці документи, та те, що Методика № 1147 прийнята пізніше.

Судом зазначено, що за змістом пункту 11 Методики № 1147 коефіцієнт, який враховує цільове призначення земельної ділянки (Кцп) при проведенні нормативної грошової оцінці земельної ділянки визначається згідно з Додатком 8 цієї Методики, тобто в даному випадку на рівні 0,5.

За позицією суду першої інстанції, при проведенні нормативної грошової оцінки земельної ділянки, коефіцієнт, який характеризує функціональне використання земельної ділянки (або коефіцієнт, який враховує цільове використання земельної ділянки) має визначатись на підставі нормативно - правового акту, який визначає розмір такого коефіцієнту станом на час формування витягу.

З урахуванням положень пункту 11 Методики № 1147, та з огляду на правовий висновок, викладений у постанові Верховного Суду від 14.06.2023 у справі № 160/14039/22, суд першої інстанції зазначає про правомірність дій відповідача щодо застосування у спірних витягах коефіцієнту, який враховує цільове призначення земельної ділянки на рівні 0,5.

Судом першої інстанції не прийнято до уваги доводи позивача про те, що при формуванні витягів відповідачем повинно бути застосовано норми Порядку № 489 в частині застосування коефіцієнту, який характеризує цільове призначення земельної ділянки, тобто на рівні 1, які обумовлені пунктом 4 постанови КМУ № 1147 від 03.11.2021, якою затверджена Методика.

Надаючи оцінку зазначеним правовим нормам та обставин цієї справи, суд першої інстанції зазначив, що середня базова вартість одного квадратного метру земельних ділянок міста Кривого Рогу залишається незмінною та враховується при обчисленні нормативної грошової оцінки окремої земельної ділянки (в даному випадку, земель на праві постійного користування АТ «Українська залізниця») до початку застосування наступного рішення Криворізької міської ради про затвердження нової технічної документації з нормативної грошової оцінки земельних ділянок міста Кривого Рогу, незважаючи на те, що при розрахунку середньої базової вартості одного квадратного метру земельних ділянок міста Кривого Рогу застосовувались коефіцієнти, згідно Порядку № 489, в тому числі коефіцієнт, який характеризує цільове призначення земельної ділянки, який дорівнював 1.

Водночас суд першої інстанції дійшов висновку, що спірні витяги із технічної документації з нормативної грошової оцінки земельних ділянок сформовані у відповідності до норм чинного законодавства, а отже формування їх не у автоматичному режимі, не є підставою для визнання їх протиправними та скасування.

Скасовуючи рішення суду першої інстанції та задовольняючи позовні вимоги частково, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що відповідач при формуванні спірних витягів мав керуватись затвердженою рішенням Криворізької міської ради від 26.05.2021 № 523 технічною документацією з нормативної грошової оцінки земель м. Кривого Рогу, яка була складена до 10.11.2021 Державним підприємством Український державний науково-дослідний інститут проектування міст «Діпромісто» імені Ю.М. Білоконя, яка діяла до прийняття Методики № 1147, та яка, в свою чергу, визначала коефіцієнт, який характеризує функціональне призначення земель для розміщення та експлуатації будівель і спору залізничного транспорту (12.01) та становить 1.0.

Суд апеляційної інстанції у даному спірному випадку задля ефективного захисту прав та інтересів позивача по справі у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області достатнім способом захисту прав вважав визнання протиправними дій відповідача по формуванню та видачі витягів із технічної документації з нормативної грошової оцінки земельних ділянок із зазначенням у вказаних витягах коефіцієнта, який враховує цільове призначення земельної ділянки в розмірі (Кф) 0,5 згідно Додатку 8 № 1147, і відповідно, визнання таких витягів із технічної документації з нормативної грошової оцінки земельних ділянок протиправно виданими.

V. ДОВОДИ КАСАЦІЙНОЇ СКАРГИ ТА ВІДЗИВ

Скаржник в обґрунтування вимог касаційної скарги зазначає про відсутність висновку Верховного Суду щодо застосування показників Кф (коефіцієнта, який характеризує функціональне призначення земельної ділянки), що запроваджено Додатком № 1 до Порядку № 489 (втратив чинність), чи показників Кцп (коефіцієнт, який враховує цільове призначення земельної ділянки), запроваджені Додатком 8 Методики № 1147.

Наголошує на тому, що Кцп визначається відповідно до відомостей Державного земельного кадастру про земельну ділянку на дату формування витягу з нормативної грошової оцінки на підставі нормативно-правого акту, який безпосередньо діяв на момент формування такого витягу.

Відповідач у відзиві зазначає, що рішення суду першої інстанції є законним та обґрунтованим.

Наполягає на тому, що до спірних правовідносин підлягають застосуванню норми постанови Кабінету Міністрів України від 03.11.2021 № 1147, якою затверджена Методика нормативної грошової оцінки земельних ділянок, а не наказ Міністерства аграрної політики та продовольства України від 25.11.2016 № 489, яким затверджено Порядок нормативної грошової оцінки земельних ділянок населених пунктів, з огляду на ієрархічність органів, які прийняли ці документи, та те, що Методика № 1147 прийнята пізніше.

Акцентує увагу на тому, що станом на початок податкового періоду 2023 рік (01.01.2023), так і станом на час формування спірних витягів (31.03.2023), Порядком № 489 та Методикою № 1147 було унормовано різні коефіцієнти цільового призначення для земельних ділянок з цільовим призначенням -для розміщення та експлуатації будівель і споруд залізничного транспорту (1 та 0,5 відповідно), з одним і тим же кодом цільового призначення - « 12.01». Існування різних нормативно-правових актів, що регулюють спірні правовідносини та якими унормовано різні положення призводить до колізії норм права.

У відзиві на касаційну скаргу позивач зазначає, що рішення суду апеляційної є законним, обґрунтованим та докладно вмотивованим, прийнятим з додержанням норм матеріального та процесуального права.

Стверджує, що Кф зберігає свою чинність протягом усього часу чинності технічної документації з нормативної грошової оцінки земель м. Кривого Рогу, затвердженої рішенням Криворізької міської ради від 26.05.2021 № 523 «Про затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земель м. Кривого Рогу».

Акцентує увагу на пункті 4 постанови КМУ № 1147, за змістом якого технічна документації є чинною до початку застосування рішення відповідного органу місцевого самоврядування про затвердження нової технічної документації з нормативної грошової оцінки земельних ділянок.

Наполягає на тому, що при правильному застосуванні актів чинного законодавства, заснованому на чіткому розмежуванні повноважень між розробниками документації із землеустрою та органами Держгеокадстру, тобто без перебирання останнім на себе функцій розробників, жодних неузгодженостей і колізій у правозастосуванні не виникає.

Вважає, що при розробленні нової технічної документації (з урахуванням визначеної законом періодичності та пункту 4 Постанови КМУ № 1147) розробниками будуть застосовуватись Кцп, але наразі, виходячи з фактичних обставин справи, їх застосування є передчасним.

АТ «Українська залізниця» з покликанням на висновки ВС у постановах від 14.06.2023 у справі № 160/14039/22, від 14.06.2023 у справі № 160/14039/22, від 24.11.2021 у справі № 817/1780/17 просить передати справу на розгляд плати Верховного Суду.

Акцентує увагу на тому, що в справі, яка розглядається, технічна документація з нормативної грошової оцінки земель м. Кривого Рогу була розроблена та затверджена рішенням Криворізької міської ради 26.05.2021, тобто наступна має бути затверджена у травні 2027 року.

Скаржник зауважує, що за висновками Верховного Суду в постанові від 17.12.2025 у справі № 160/19718/23, податкові та інші зобов`язання землекористувачів на протязі п`яти років мають бути сформовані з урахуванням показників Кф (коефіцієнт, який характеризує функціональне використання земельної ділянки), які не є дійсними.

В запереченні на клопотання позивач зазначає про відсутність сумнівів у правильності застосування Верховним Судом норм права при розгляді справи № 160/19718/23 та об`єктивної необхідності для відступу від висновку, викладеного у постанові від 17.12.2025.

Наполягає на тому, що у пункті 4 Постанови КМУ № 1147 врегульовано колізію, яка виникла при одночасному існуванні двох нормативно-правових актів, які регулюють тотожні правовідносини.

Стверджує, що висновки, сформовані Верховним Судом у постанові від 17.12.2025 у справі № 160/19723/23 не суперечать висновкам Верховного Суду у постановах від 14.06.2023 у справі № 160/14039/22, від 14.06.2023 у справі № 160/14039/22, від 24.11.2021 у справі № 817/1780/17.

VI. ПОЗИЦІЯ ВЕРХОВНОГО СУДУ

Верховний Суд, перевіривши доводи касаційної скарги в межах касаційного перегляду, визначених статтею 341 КАС України, а також, надаючи оцінку правильності застосування судами норм матеріального і процесуального права у спірних правовідносинах, виходить з такого.

Предметом спору є протиправні дії Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області щодо застосування у витягах із технічної документації з нормативної грошової оцінки земельних ділянок від 31.03.2023 на 27 земельні ділянки коефіцієнта, який враховує цільове призначення земельної ділянки в розмірі (Кф) 0,5 відповідно до затвердженого постановою КМУ від 03.11.2021 № 1147 Додатку 8 до Методики нормативної грошової оцінки земельних ділянок.

За змістом пункту 1 Положення про Державну службу України з питань геодезії, картографії та кадастру (Держгеокадастр), затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 04.01.2015 № 15 (далі - Положення про Держгеокадастр) Державна служба України з питань геодезії, картографії та кадастру є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра аграрної політики та продовольства і який реалізує державну політику у сфері національної інфраструктури геопросторових даних, топографо-геодезичної і картографічної діяльності, земельних відносин, землеустрою, у сфері Державного земельного кадастру, державного нагляду (контролю) в агропромисловому комплексі в частині дотримання земельного законодавства, використання та охорони земель усіх категорій і форм власності, родючості ґрунтів.

Згідно з підпунктом 29 пункту 4 Положення про Держгеокадастр, останній відповідно до покладених на нього завдань видає витяги із Державного земельного кадастру про земельні ділянки.

В контексті пункту 7 частини першої статті 4 КАС України відповідач є суб`єктом владних повноважень, який відповідно до покладених на нього завдань видає витяги із Державного земельного кадастру про земельні ділянки.

Згідно із статтею 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Отже, за приписами наведених норм відповідач є суб`єктом владних повноважень та зобов`язаний діяти лише на виконання закону, за умов і обставин, визначених ним, вчиняти дії, не виходячи за межі прав та обов`язків, дотримуватися встановленої законом процедури, обирати лише встановлені законодавством України способи правомірної поведінки під час реалізації своїх владних повноважень.

Відповідно до частини першої статті 13 Конституції України земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених цією Конституцією.

Згідно зі статтею 14 Конституції України земля є основним національним багатством, що перебуває під особливою охороною держави.

За змістом частини першої статті 206 Земельного кодексу України (далі також ЗК України, у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) використання землі в Україні є платним. Об`єктом плати за землю є земельна ділянка.

Відповідно до пункту «в» частини першої статті 96 ЗК України землекористувачі зобов`язані, зокрема, своєчасно сплачувати земельний податок або орендну плату.

Статтею 201 ЗК України передбачено, що грошова оцінка земельних ділянок визначається на рентній основі. Залежно від призначення та порядку проведення грошова оцінка земельних ділянок може бути нормативною і експертною. Нормативна грошова оцінка земельних ділянок використовується для визначення розміру земельного податку, втрат сільськогосподарського і лісогосподарського виробництва, економічного стимулювання раціонального використання та охорони земель тощо. Експертна грошова оцінка використовується при здійсненні цивільно-правових угод щодо земельних ділянок. Грошова оцінка земельних ділянок проводиться за методикою, яка затверджується Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до статті 21 Закону України «Про оренду землі» орендна плата за землю - це платіж, який орендар вносить орендодавцеві за користування земельною ділянкою згідно з договором оренди землі.

Розмір, форма і строки внесення орендної плати за землю встановлюються за згодою сторін у договорі оренди (крім строків внесення орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності, які встановлюються відповідно до ПК України).

За змістом статті 1 Закону України від 11.12.2003 № 1378-IV "Про оцінку земель" (далі також Закон№ 1378-IV) нормативна грошова оцінка земельних ділянок - капіталізований рентний дохід із земельної ділянки, визначений за встановленими і затвердженими нормативами.

Нормативна грошова оцінка земельних ділянок використовується для визначення розміру земельного податку, державного мита при міні, спадкуванні (крім випадків спадкування спадкоємцями першої та другої черги за законом (як випадків спадкування ними за законом, так і випадків спадкування ними за заповітом) і за правом представлення, а також випадків спадкування власності, вартість якої оподатковується за нульовою ставкою) та даруванні земельних ділянок згідно із законом, орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності, втрат сільськогосподарського і лісогосподарського виробництва, вартості земельних ділянок площею понад 50 гектарів для розміщення відкритих спортивних і фізкультурно-оздоровчих споруд, а також при розробці показників та механізмів економічного стимулювання раціонального використання та охорони земель (частина п`ята статті 5 цього ж Закону).

Частиною першою статті 13 Закону № 1378-IV передбачено, що нормативна грошова оцінка земельних ділянок проводиться, зокрема, у разі визначення розміру орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності.

Відповідно до статті 15 цього ж Закону підставою для проведення оцінки земель, у тому числі нормативної грошової оцінки земельних ділянок, є рішення органу виконавчої влади або органу місцевого самоврядування.

Статтею 18 Закону № 1378-IV встановлено, що нормативна грошова оцінка земельних ділянок проводиться відповідно до державних стандартів, норм, правил, а також інших нормативно-правових актів на землях усіх категорій та форм власності. Нормативна грошова оцінка земельних ділянок, розташованих у межах населених пунктів, незалежно від їх цільового призначення, проводиться не рідше, ніж один раз на 5-7 років.

Відповідно до частин першої, другої статті 20 Закону № 1378-IV за результатами бонітування ґрунтів та нормативної грошової оцінки земельних ділянок складається технічна документація, а за результатами проведення експертної грошової оцінки земельних ділянок складається звіт. Дані про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки оформляються як витяг з технічної документації з нормативної грошової оцінки земель.

За змістом статті 23 Закону № 1378-IV технічна документація з нормативної грошової оцінки земельних ділянок затверджується відповідною сільською, селищною, міською радою.

Витяг з технічної документації про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки видається органами, що здійснюють ведення Державного земельного кадастру.

Рішення рад щодо технічної документації з нормативної грошової оцінки земельних ділянок набирають чинності у строки, встановлені відповідно до пункту 271.2 статті 271 ПК України.

Зокрема, у цьому пункті зазначено, що рішення рад щодо нормативної грошової оцінки земельних ділянок, розташованих у межах населених пунктів, офіційно оприлюднюється відповідним органом місцевого самоврядування до 15 липня року, що передує бюджетному періоду, в якому планується застосування нормативної грошової оцінки земель або змін (плановий період). В іншому разі норми відповідних рішень застосовуються не раніше початку бюджетного періоду, що настає за плановим періодом.

Системний зміст наведених правових норм дає підстави дійти до висновку про те, що нормативна грошова оцінка землі проводиться в обов`язковому порядку для визначення розміру орендної плати за землі комунальної та державної форм власності.

Водночас технічна документація з нормативної грошової оцінки земельних ділянок, розташованих у межах населених пунктів, затверджується рішенням відповідної сільської, селищної чи міської ради.

Своєю чергою, витяг з технічної документації є документом, який оформлюється за результатом проведення нормативної грошової оцінки та відображає дані стосовно окремої земельної ділянки.

Отже, витяг формується на основі розрахованих у встановленому порядку показників (коефіцієнтів), які визначені у технічній документації, що затверджується рішенням відповідної сільської, селищної або міської ради.

Такий висновок узгоджується із позицією Верховного Суду, викладеною у постановах від 04.09.2020 у справі № 821/1887/16, від 01.06.2022 у справі № 640/13150/19.

На виконання статті 12 Закону № 1378-IV Кабінет Міністрів України прийняв постанову від 23.03.1995 № 213, якою затверджено Методику нормативної грошової оцінки земель населених пунктів (далі постанова КМУ № 213, втрата чинності 10.11.2021).

Втім, наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України від 25.11.2016 № 489 затверджений Порядок нормативної грошової оцінки земель населених пунктів ( далі Порядок № 489).

Пунктом 3 розділу ІІ Порядку № 489 установлено, що нормативна грошова оцінка (далі НГО) всіх категорій земель та земельних ділянок населених пунктів (за винятком земель сільськогосподарського призначення та земельних ділянок водного фонду, що використовуються для риборозведення) визначається згідно з формулою: Цн = (В х Нп/Нк) х Кф х Км,

де Цн - НГО квадратного метра земельної ділянки (у гривнях); В - витрати на освоєння та облаштування території з розрахунку на квадратний метр (у гривнях); Нп - норма прибутку (6 %); Нк - норма капіталізації (3 %); Кф - коефіцієнт, який характеризує функціональне використання земельної ділянки; Км - коефіцієнт, який характеризує місце розташування земельної ділянки.

Згідно Додатку 1 Порядку № 489 коефіцієнт, який характеризує функціональне використання земельної ділянки з кодами цільового призначення 12.01 становить 1,0.

Пунктом 1 Постанови КМУ № 1147, затверджена Методика нормативної грошової оцінки земельних ділянок, яка визначає методологічні засади проведення нормативної грошової оцінки земельних ділянок, яка застосовується у випадках, визначених Законом України «Про оцінку земель».

Порядок № 489 станом на день видання оскаржуваних витягів - 31.03.2023 був чинний, проте в подальшому скасований наказом Міністерства аграрної політики і продовольства України від 04.04.2023 за № 716 у зв`язку із необхідністю приведення у відповідність до постанови КМУ № 1147.

Згідно з пунктом 3 Методики № 1147 нормативна грошова оцінка земельної ділянки (Цн) визначається за такою формулою:

Цн = Пд х Нрд х Км1 х Км2 х Км3 х Км4 х Кцп х Кмц х Кні,

де Пд - площа земельної ділянки, квадратних метрів; Нрд - норматив капіталізованого рентного доходу за одиницю площі згідно з додатком 1; Км1 - коефіцієнт, який враховує розташування території територіальної громади в межах зони впливу великих міст; Км2 - коефіцієнт, який враховує курортно-рекреаційне значення населених пунктів; Км3 - коефіцієнт, який враховує розташування території територіальної громади в межах зон радіаційного забруднення; Км4 - коефіцієнт, який характеризує зональні фактори місця розташування земельної ділянки; Кцп - коефіцієнт, який враховує цільове призначення земельної ділянки відповідно до відомостей Державного земельного кадастру; Кмц - коефіцієнт, який враховує особливості використання земельної ділянки в межах категорії земель за основним цільовим призначенням; Кні - добуток коефіцієнтів індексації нормативної грошової оцінки земель за період від затвердження нормативу капіталізованого рентного доходу до дати проведення оцінки.

За змістом Методики № 1147 найбільш наближеним до коефіцієнта, який характеризує функціональне використання земельної ділянки (Кф), є коефіцієнт, який враховує цільове призначення земельної ділянки (Кцп) і відповідно до пункту 11 Методики № 1147 визначається відповідно до додатка 8.

Згідно з Додатком 8 Методики № 1147 коефіцієнт, який враховує цільове призначення земельної ділянки для земель транспорту з кодом цільового призначення 12.01 становить 0,5.

Як встановлено судами попередніх інстанцій при формуванні спірних витягів з нормативної грошової оцінки земельних ділянок (31.03.2023) відповідач застосував коефіцієнт, який враховує цільове призначення земельної ділянки, в розмірі 0,5, визначений Методикою № 1147, а не Порядком № 489.

Наведене застосування обумовлено тим, що з дати набрання чинності постановою Кабінету Міністрів України від 03.11.2021 за № 1147 визначення коефіцієнта, який враховує цільове призначення земельної ділянки здійснюється виключно відповідно до Методики № 1147.

До набрання чинності Методикою № 1147 (10.11.2021) значення коефіцієнта, який враховує цільове призначення земельної ділянки, для земельних ділянок для розміщення та експлуатації будівель і споруд залізничного транспорту становив 1.0 та з набуттям чинності Методики № 1147, відповідний коефіцієнт встановлено на рівні 0.5.

Проте відповідно до пункту 4 Методики № 1147, затвердженої з урахуванням вимог пункту 271.2 статті 271 Податкового кодексу України до набрання чинності Методикою, затвердженою згідно з пунктом 1 цієї постанови, технічна документація з нормативної грошової оцінки земельних ділянок, технічна документація із загальнонаціональної (всеукраїнської) нормативної грошової оцінки земель сільськогосподарського призначення (на відповідній території) є чинною до початку застосування рішення відповідного органу місцевого самоврядування про затвердження нової технічної документації з нормативної грошової оцінки земельних ділянок.

Колегія суддів наголошує, що в силу приписів статей 20, 23 Закону України «Про оцінку земель» інформація про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки оформляються як витяг з технічної документації з нормативної грошової оцінки земель, яка в свою чергу, затверджується відповідною сільською, селищною, міською радою.

Водночас рішення відповідної ради є обов`язковим до виконання всіма розташованими на відповідній території органами виконавчої влади, в тому числі й відповідачем.

Як зазначено судом апеляційної інстанції, беззаперечно встановленим є факт того, що технічна документація з нормативної грошової оцінки земель м. Кривого Рогу, затверджена рішенням Криворізької міської ради від 26.05.2021 № 523, яка була складена Державним підприємством Український державний науково-дослідний інститут проектування міст «Діпромісто» імені Ю.М. Білоконя у 2020 році, тобто до 10.11.2021, дати набрання чинності Методикою № 1147.

Водночас рішення Криворізької міської ради від 26.05.2021 № 523 «Про затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земель м. Кривого Рогу» на час виникнення спірних правовідносин було чинним та в установленому порядку не скасованим або не зміненим.

Відповідно до зазначеної у розділі 6 «грошова оцінка земель різного функціонального використання» таблиці Технічної документації з нормативної грошової оцінки м. Кривого Рогу, до якої не вносилося будь-яких змін стосовно коефіцієнта функціонального використання (Кф) - 1,0 по земельним ділянкам з кодом КВЦПЗ « 12.01» «для розміщення та експлуатації будівель і споруд залізничного транспорту».

Так, коефіцієнт, який характеризує функціональне призначення земель для розміщення та експлуатації будівель і споруд залізничного транспорту (12.01) становить 1.0.

У пункті 105 постанови від 10 березня 2025 року у справі № 320/10183/22 Верховний Суд дійшов висновку, що витяг з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки формується Держгеокадастром за заявою зацікавленої особи на підставі відомостей, внесених до Державного земельного кадастру про нормативно грошову оцінку земель в межах території відповідної адміністративно-територіальної одиниці, що затверджена відповідним рішенням органу місцевого самоврядування. Вказане свідчить про те, що витяг не є самостійним юридичним документом, який містить нову інформацію або створює її. Його функція полягає лише у фіксації та наданні інформації в контексті спірних правовідносин з відповідного рішення органу місцевого самоврядування.

У постанові від 17.12.2025 у справі № 160/19718/23 за подібних правовідносин Верховний Суд дійшов таких висновків:

« 48. «…» відповідач при формуванні спірних витягів мав керуватись затвердженою технічною документацією з нормативної грошової оцінки земельних ділянок, яка діяла до прийняття Методики № 1147, а саме Технічною документацією з нормативної грошової оцінки земель міста Кам`янське станом на 01.01.2020 рік, затвердженою рішенням Кам`янської міської ради від 09.07.2020 № 1975-44/VII, яка в свою чергу визначала, коефіцієнт, який характеризує функціональне призначення земель для розміщення та експлуатації будівель і спору залізничного транспорту (12.01) та становить 1.0.

49. Колегія суддів звертає увагу, що Методика № 1147 має застосовуватися при розроблені технічної документації та проведення нормативної грошової оцінки земельних ділянок, яка здійснюється після набрання нею чинності.

50. Пунктом 3 Методики № 1147 передбачено формулу нормативної грошової оцінки земельної ділянки, яка відрізняється від формули, встановленої Порядком № 489.

51. З наведених вище формул вбачається різна послідовність застосування коефіцієнтів, оскільки законодавець передбачив, наявність тих чи інших факторів, які діють та застосовуються на час затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки землі, яка розроблена, затверджена та зареєстрована територіальною громадою міста у відповідності до чинного Порядку.

52. Відокремити окремо коефіцієнт (Кцп) з Методики № 1147 та застосувати його до формули, передбаченої Порядком № 489, є недопустимим, оскільки ці формули розроблені у відповідній послідовності застосування у них конкретного коефіцієнту.

53. Тобто застосування Кцп, в розмірі, визначеному в додатку № 8 Методики № 1147 до нормативно грошової оцінки земель міста Кам`янське, яка була затверджена на підставі Порядку № 489, є недопустимим, оскільки такий коефіцієнт не може застосуватися самостійно, а лише як складова формули, визначеної Методикою № 1147».

…

64. На підставі викладеного в межах спірних правовідносин, колегія суддів дійшла висновку, що технічна документація з нормативної грошової оцінки землі, розроблена відповідно до Порядку № 489, зберігає чинність до моменту затвердження відповідним органом місцевого самоврядування нової технічної документації, як це передбачено пунктом 4 постанови Кабінету Міністрів України № 1147».

Колегія суддів не вбачає підстав для відступу від вищенаведених висновків Верховного Суду.

За змістом частини першої статті 346 КАС України суд, який розглядає справу в касаційному порядку у складі колегії суддів, передає справу на розгляд палати, до якої входить така колегія, якщо ця колегія вважає за необхідне відступити від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного в раніше ухваленому рішенні Верховного Суду у складі колегії суддів з цієї самої палати або у складі такої палати.

Проте колегія суддів зазначає, що висновки, сформовані Верховним Судом у постанові від 17.12.2025 у справі № 160/19723/23 не суперечать висновкам Верховного Суду у постановах від 14.06.2023 у справі № 160/14039/22, від 14.06.2023 у справі № 160/14039/22, від 24.11.2021 у справі № 817/1780/17, на які покликається скаржник.

Щодо посилань в касаційній скарзі на принцип верховенства права та необхідність застосування норми, яка прийнята пізніше в часі та має вищу юридичну силу, колегія суддів зазначає таке.

Так, відповідно до Рішення Конституційного Суду України від 18 червня 2020 року № 5-р(II)/2020 принцип верховенства права (правовладдя) вимагає суддівської дії у ситуаціях, коли співіснують суперечливі норми одного ієрархічного рівня. У таких ситуаціях до судів різних видів юрисдикції висунуто вимогу застосовувати класичні для юридичної практики формули (принципи): «закон пізніший має перевагу над давнішим» (lex posterior derogat priori) - «закон спеціальний має перевагу над загальним» (lex specialis derogat generali) - «закон загальний пізніший не має переваги над спеціальним давнішим» (lex posterior generalis non derogat priori speciali). Якщо суд не застосовує цих формул (принципів) за обставин, що вимагають від нього їх застосування, то принцип верховенства права (правовладдя) втрачає свою дієвість.

У свою чергу, під темпоральними (часовими) колізіями слід розуміти такі колізії, що виникають внаслідок видання в різний час з того ж самого питання принаймні двох норм права.

Правила конкуренції, крім вищезазначеного, можуть випливати з часової послідовності прийняття норм. За загальним правилом, нова норма припиняє дію старої норми, якщо вони суперечать одна одній (lex posterior derogat legi priori). У співвідношенні між звичайними законами, які суперечать один одному, "молодша норма" припиняє суперечливу до неї "старшу": цей підхід виходить з того, що існуюче право при виданні нової норми може бути змінене без особливих проблем.

Так, дійсно була наявна ситуація, коли до визнання Порядку № 489 таким, що втратив чинність, діяло два нормативних акта, які регулювали порядок проведення та визначення нормативно-грошової оцінки, а Методика № 1147, яка затверджена постановою Кабінету міністрів України, має вищу юридичну силу, ніж наказ Мінагрополітики № 489.

Водночас колегія суддів вказує, що пунктом 4 постанови КМУ № 1147, якою затверджена Методика № 1147 передбачено, що затверджена з урахуванням вимог пункту 271.2 статті 271 Податкового кодексу України до набрання чинності Методикою, затвердженою згідно з пунктом 1 цієї постанови, технічна документація з нормативної грошової оцінки земельних ділянок, технічна документація із загальнонаціональної (всеукраїнської) нормативної грошової оцінки земель сільськогосподарського призначення (на відповідній території) є чинною до початку застосування рішення відповідного органу місцевого самоврядування про затвердження нової технічної документації з нормативної грошової оцінки земельних ділянок.

Тобто при прийнятті нового нормативного акта (Методики № 1147) врегулювано колізію, яка виникла при одночасному існування двох нормативно-правових актів, які регулюють тотожні правовідносини.

Тотожна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 17.12.2025 у справі № 160/19718/23.

Це дає підставу стверджувати, що оскільки нормативно грошова оцінка земельних ділянок міста Кривого Рогу була затверджена з урахуванням положень Порядку № 489, то при її розрахунку мають застосовуватися лише положення та формули і коефіцієнти, які були визначені в Порядку № 489 та які покладені в основу розробленої технічної документації по землям міста Кривого Рогу.

На підставі викладеного, в межах спірних правовідносин колегія суддів дійшла висновку, що технічна документація з нормативної грошової оцінки землі, розроблена відповідно до Порядку № 489, зберігає чинність до моменту затвердження відповідним органом місцевого самоврядування нової технічної документації, як це передбачено пунктом 4 постанови Кабінету Міністрів України № 1147.

Відтак, у межах спірних правовідносин при формуванні витягів про нормативну грошову оцінку земельних ділянок застосуванню підлягає саме технічна документація, розроблена та затверджена рішенням від 26.05.2021 № 523 «Про затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земель м. Кривого Рогу», що є чинним на дату формування таких витягів - 31.03.2023.

Своєю чергою листи Державної служби України з питань геодезії, картографії та кадастру та ГУ Держгеокадастру, на які покликається скаржник, не є джерелом права та мають рекомендаційний характер.

Також колегія суддів враховує, що у постанові від 24 листопада 2021 року у справі № 817/1780/17 Верховний Суд у складі судової палати з розгляду справ щодо захисту соціальних прав Касаційного адміністративного суду дійшов висновку, що дії з формування витягу з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки можуть бути предметом судового оскарження, а підстави позову слугуватимуть висновку про належність обраного способу захисту прав.

За такого правого регулювання та встановлених обставин, колегія суддів погоджується з позицією суду апеляційної інстанції щодо протиправності дій Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області при формуванні та видачі 31.03.2023 витягів із технічної документації з нормативної грошової оцінки земельних ділянок з кадастровим номерами :03:303:0018; 121000000:02:197:0001; :03:382:0058; :04:119:0007;:05:056:0053;:03:182:0010;:03:515:0003;:03:600:0008;:03:579:0002;:06:005:0001;:06:215:0144;:08:361:0032;:08:157:0004;:08:523:0013;:08:636:0015;:05:055:0002;:03:233:0002;:03:457:0004;:07:379:0257;:07:394:0016;:07:001:0040;:07:444:0001;:02:098:0019;:03:571:0008;:03:337:0005;:03:130:0002;:03:575:0075 із зазначенням у вказаних витягах коефіцієнта, який враховує цільове призначення земельної ділянки в розмірі (Кф) 0,5 згідно Додатку 8 до Методики № 1147, а відповідно, усі перелічені витяги із технічної документації з нормативної грошової оцінки земельних ділянок є протиправними, тому у зазначеній частині вимоги позивача у цій справі підлягають задоволенню.

Відповідно до статті 350 КАС України суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а судові рішення - без змін, якщо рішення, переглянуте в передбачених статтею 341 цього Кодексу межах, ухвалено з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Отже, під час касаційного перегляду справи доводи касаційної скарги про неправильне застосування судом апеляційної інстанції норм матеріального права не знайшли підтвердження, а тому відсутні підстави для скасування оскаржуваної постанови.

Враховуючи результат касаційного перегляду, розподіл судових витрат не здійснюється

Керуючись статтями 345, 349, 350, 355, 356, 359 Кодексу адміністративного судочинства України, -

У Х В А Л И В:

Відмовити у задоволенні клопотання Акціонерного товариства «Українська залізниця» про передачу справи № 160/6155/24 на розгляд палати Верховного Суду.

Касаційну скаргу Акціонерного товариства «Українська залізниця» залишити без задоволення.

Постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 19 листопада 2024 року у справі № 160/6155/24 залишити без змін.

Постанова є остаточною та оскарженню не підлягає.

Судді Верховного Суду С.М. Чиркін

А.А. Єзеров

Я.О. Берназюк