Справа № 500/1933/26
Суддя: Чепенюк Ольга Володимирівна
Дата ухвалення: 2026-04-03 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ТЕРНОПІЛЬСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

Справа № 500/1933/26

03 квітня 2026 рокум.Тернопіль
Суддя Тернопільського окружного адміністративного суду Чепенюк О.В., розглянувши позовну заяву та додані до неї матеріали Товариства з обмеженою відповідальністю "ГЕОМАЙН" до Головного управління ДПС у Тернопільській області, Державної податкової служби України про визнання протиправнимм та скасування рішень, зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю "ГЕОМАЙН" (далі ТОВ "ГЕОМАЙН" , Товариство, позивач) звернулось до суду з позовом до Головного управління ДПС у Тернопільській області, Державної податкової служби України, в якому просить:

визнати протиправним та скасувати рішення комісії Головного управління ДПС у Тернопільській області, яка приймає рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних рішень №13339150/45888231 від 06.10.2025 про відмову в реєстрації податкової накладної Товариства з обмеженою відповідальністю "ГЕОМАЙН" № 3 від 31.08.2025;

визнати протиправним та скасувати рішення від 22.10.2025 за № 40748/45888231/2 (за результатами розгляду скарги щодо рішення про відмову в реєстрації податкової накладної Товариства з обмеженою відповідальністю "ГЕОМАЙН" № 3 від 31.08.2025);

зобов`язати Державну податкову службу України та Головне управління ДПС у Тернопільській області зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкову накладну Товариства з обмеженою відповідальністю "ГЕОМАЙН" № 3 від 31.08.2025 датою її подання на реєстрацію.

Відповідно до вимог частини першої статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, серед іншого, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; чи позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).

Позовну заяву було подано без додержання вимог, встановлених статтею 161 КАС України, а тому її належить залишити без руху з огляду на таке.

Частиною третьою статті 161 КАС України визначено, що до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Порядок сплати судового збору регламентує Закон України від 08.07.2011 №3674-VI Про судовий збір. Згідно з частиною першою статті 3, частиною першою статті 4 цього Закону судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством; судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до підпункту 1 пункту 3 частини другої статті 4 Закону України Про судовий збір за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано суб`єктом владних повноважень, юридичною особою або фізичною особою - підприємцем становить 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно з абзацом четвертим статті 7 Закону України Про Державний бюджет України на 2026 рік з 1 січня 2026 року встановлено прожитковий мінімум на одну працездатну особу в розрахунку на місяць у розмірі 3328 гривень.

Разом з цим, відповідно до частини третьої статті 4 Закону №3674-VI при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Зі змісту позовної заяви та доданих до неї матеріалів вбачається, що позивачем заявлено дві вимоги немайнового характеру (предметом оскарження є два рішення: №13339150/45888231 від 06.10.2025 та від 22.10.2025 за № 40748/45888231/2). Відтак позивачу слід було сплатити судовий збір за подання позовної заяви немайнового характеру в розмірі 6656,00 грн (3328,00 грн х 2), або 5324,80 грн із застосуванням коефіцієнта 0,8, передбаченого для пониження відповідного розміру ставки судового збору при поданні позову в електронній формі.

Перевіряючи правильність сплати позивачем судового збору за подання цієї позовної заяви, суд зазначає, що позивач оплатив судовий збір у розмірі 3028,00 грн.

З огляду на вказане позивачу слід доплатити судовий збір у розмірі 3628,00 грн або з урахуванням понижуючого коефіцієнту 0,8 при поданні до суду позовної заяви в електронній формі, що становить 2296,80 грн, за реквізитами Тернопільського окружного адміністративного суду: ГУК у Терн.обл./тг м.Терноп./22030101, Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37977599, Банк отримувача Казначейство України (ел. адм. подат.), Код банку отримувача (МФО) 899998, Рахунок отримувача UA4019751, Код класифікації доходів бюджету 22030101, Призначення платежу *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків і має відповідну відмітку у паспорті); Судовий збір, за позовом___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Тернопільський окружний адміністративний суд (назва суду, де розглядається справа).

Ще один недолік позовної заяви полягає у недотриманні строку звернення до суду.

Згідно з частиною шостою статті 161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Частиною першою статті 122 КАС України визначено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Абзацом першим частини другої статті 122 КАС України передбачено, що для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Якщо законом передбачена можливість досудового порядку вирішення спору і позивач скористався цим порядком, або законом визначена обов`язковість досудового порядку вирішення спору, то для звернення до адміністративного суду встановлюється тримісячний строк, який обчислюється з дня вручення позивачу рішення за результатами розгляду його скарги на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень (частина четверта статті 122 КАС України).

Спеціальним нормативно-правовим актом, який встановлює окремі правила та положення для регулювання відносин оподаткування та захисту прав учасників податкових відносин, в тому числі захисту порушеного права у судовому порядку, є Податковий кодекс України (далі - ПК України).

Статтею 56 ПК України визначено порядок оскарження рішень контролюючих органів. Так, відповідно до пункту 56.1 статті 56 ПК України рішення, прийняті контролюючим органом, можуть бути оскаржені в адміністративному або судовому порядку. Пунктом 56.18 статті 56 ПК України визначено, що з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 цього Кодексу, платник податків має право оскаржити в суді податкове повідомлення-рішення або інше рішення контролюючого органу у будь-який момент після отримання такого рішення. Рішення контролюючого органу, оскаржене в судовому порядку, не підлягає адміністративному оскарженню. Процедура адміністративного оскарження вважається досудовим порядком вирішення спору.

Поряд з цим спеціальні строки для звернення до суду з позовом про скасування рішень контролюючих органів про відмову в реєстрації податкових накладних в ЄРПН нормами ПК України не визначені.

Згідно діючого правового регулювання такі рішення оскаржуються в судовому порядку в строки, які визначені КАС України, а саме:

строк звернення до суду з позовом про визнання протиправним і скасування рішення про відмову в реєстрації податкової накладної в ЄРПН з похідною вимогою про зобов`язання її зареєструвати, у разі, коли платником податків не використовувалася процедура адміністративного оскарження таких рішень, як досудового порядку вирішення спору, визначається частиною другою статті 122 КАС України і становить шість місяців;

строк звернення до суду з позовом про визнання протиправним та скасування рішення про відмову в реєстрації податкової накладної в ЄРПН з похідною вимогою про зобов`язання її зареєструвати, за умови попереднього використання позивачем досудового порядку вирішення спору (застосування процедури адміністративного оскарження), становить три місяці.

Позивач просить визнати протиправним та скасувати рішення про відмову у реєстрації податкової накладної №13339150/45888231 від 06.10.2025 та вказує, що таке оскаржувалося ним в адміністративному порядку. Скаргу на рішення, подану Товариством в адміністративному порядку, відхилено, про що винесено рішення від 22.10.2025 № 40748/45888231/2.

З огляду на викладене строк звернення до суду, який застосовується у даних правовідносинах, визначений частиною четвертою статті 122 КАС України, та становить три місяці і сплинув 22.01.2026.

До суду ТОВ "ГЕОМАЙН" звернулося 30.03.2026, тобто з пропуском тримісячного строку звернення до адміністративного суду більше як на три місяці.

З тексту позовної заяви вбачається, що позивач вважає строк звернення до суду пропущеним, просить його поновити. Зокрема, покликається на введення на території України воєнного стану. В умовах посилення в 2024 році атак збройних сил російської федерації на критичну інфраструктуру України, значно почастішали випадки масового відключення електроенергії. При цьому, позов у даній справі, згідно змін до законодавства міг бути поданий лише через електронний кабінеті, що й було реалізовано позивачем. Також зазначає, у ТОВ "ГЕОМАЙН" 11.11.2025 звільнився головний бухгалтер, 17.02.2026 відбулась зміна керівника Товариства та юрисконсульта було прийнято лише 02.02.2026.

Надаючи оцінку таким обставинам суд зазначає, що поважними причинами визнаються лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені відповідними та належними доказами.

Сам факт запровадження воєнного стану в Україні, без обґрунтування неможливості звернення до суду саме позивачем у встановлені строки у зв`язку із запровадження такого, не може вважатись поважною причиною для безумовного поновлення цих строків.

Не заперечуючи того, що введення в Україні воєнного стану суттєво ускладнило (подекуди унеможливило) повноцінне функціонування, зокрема, органів державної влади та громадян. Однак введення на території України воєнного стану не зупиняє перебіг процесуальних строків у судових справах, сама по собі ця обставина, без належного її обґрунтування крізь призму неможливості ситуативного (в конкретних умовах) виконання процесуальних прав і обов`язків учасника справи, й підтвердження її належними й допустимими доказами, не може слугувати підставою для поновлення пропущеного процесуального строку.

Запровадження воєнного стану може бути підставою, яка повинна враховуватися при вирішенні питання щодо поновлення процесуального строку, якщо пропуск строку перебуває у прямому причинно-наслідковому зв`язку з такими обставинами.

При цьому твердження позивача про те, що позов у даній справі, згідно змін до законодавства міг бути поданий лише через електронний кабінеті, не відповідає дійсності, оскільки за приписами частини восьмої статті 18 КАС України реєстрація в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, не позбавляє права на подання документів до суду в паперовій формі в порядку, визначеному цим Кодексом.

Покликання позивача на неможливість своєчасного звернення до суду через відсутність бухгалтера у ТОВ "ГЕОМАЙН" суд не може визнати переконливою та поважною причиною пропуску строку звернення до суду. З матеріалів позову видно, що пояснення після зупинення реєстрації спірної податкової накладної надавалися саме керівником ТОВ "ГЕОМАЙН". Водночас зміна керівника Товариства відбулась 17.02.2026, тобто після спливу 22.01.2026 строку звернення до суду.

Відповідно до частини першої статті 123 КАС України, у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Позивачем у позовній заяві викладена заява про поновлення пропущеного строку звернення до суду, проте вказані у заяві причини пропуску строку, не визнаються судом поважними, тобто заявником не додано достатніх, належних та допустимих доказів на підтвердження обставин про поважність причин пропущення строку звернення до суду з цією позовною заявою.

Позивачу слід подати до суду нову заяву про поновлення строку звернення до суду з обґрунтуванням причин пропуску відповідного строку та докази на підтвердження поважності причин пропущення строку звернення до суду за їх наявності.

Згідно з частинами першою, другою статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Таким чином, оскільки позовна заява не відповідає вимогам, встановленим статтею 161 КАС України, її належить залишити без руху, встановивши позивачу строк для усунення недоліків - десять днів з дня отримання ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Позивачу у цей строк необхідно усунути вказані недоліки позовної заяви шляхом подання до суду документа про сплату судового збору у розмірі та за реквізитами, вказаними вище, та заяви про поновлення строку звернення до суду, вказавши поважні причини його пропуску, за їх наявності, та докази, що підтверджують такі обставини.

З урахуванням зазначеного, керуючись статтями 122, 160, 161, 169, 256, 293 КАС України, суд

УХВАЛИВ:

Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "ГЕОМАЙН" до Головного управління ДПС у Тернопільській області, Державної податкової служби України про визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити певні дії залишити без руху.

Встановити позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви - десять днів з дня отримання ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Роз`яснити, що у випадку не усунення недоліків позовної заяви у встановлений судом строк позовна заява і додані до неї документи будуть повернуті позивачу без розгляду.

Копію ухвали надіслати особі, яка подала позовну заяву.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею і оскарженню не підлягає.

Заперечення на ухвалу може бути включене до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Чепенюк О.В.