Справа № 320/33407/24
Суддя: Кушнова А.О.
Дата ухвалення: 2026-04-07 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

07 квітня 2026 року справа №320/33407/24

Київський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Кушнової А.О., розглянув у порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Авто Паритет» до Головного управління ДПС у м. Києві, Державної податкової служби України про визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити певні дії.

Суть спору: до Київського окружного адміністративного суду через підсистему «Електронний суд» звернулось Товариство з обмеженою відповідальністю «Авто Паритет» із позовом до Державної податкової служби України, Головного управління ДПС у м. Києві, в якому позивач просить суд:

- визнати протиправним та скасувати рішення Комісії регіонального рівня (Головного управління ДПС у м.Києві) від 28.06.2024 №11325414/42375126, яким ТОВ «АВТО ПАРИТЕТ» відмовлено у реєстрації податкової накладної від 31.10.2023 №2 на загальну суму з урахуванням податку на додану вартість 7 920,00 гривень;

- визнати протиправним та скасувати рішення Комісії регіонального рівня (Головного управління ДПС у м.Києві) від 28.06.2024 №11325413/42375126, яким ТОВ «АВТО ПАРИТЕТ» відмовлено у реєстрації податкової накладної від 31.12.2023 №3 на загальну суму з урахуванням податку на додану вартість 7 920,00 гривень;

- визнати протиправним та скасувати рішення Комісії регіонального рівня (Головного управління ДПС у м.Києві) від 28.06.2024 №11325412/42375126, яким ТОВ «АВТО ПАРИТЕТ» відмовлено у реєстрації податкової накладної від 31.01.2024 №5 на загальну суму з урахуванням податку на додану вартість 7 920,00 гривень;

- визнати протиправним та скасувати рішення Комісії регіонального рівня (Головного управління ДПС у м.Києві) від 28.06.2024 №11325411/42375126, яким ТОВ «АВТО ПАРИТЕТ» відмовлено у реєстрації податкової накладної від 29.02.2024 №4 на загальну суму з урахуванням податку на додану вартість 7 920,00 гривень;

- визнати протиправним та скасувати рішення Комісії регіонального рівня (Головного управління ДПС у м.Києві) від 28.06.2024 №11325410/42375126, яким ТОВ «АВТО ПАРИТЕТ» відмовлено у реєстрації податкової накладної від 31.03.2024 №2 на загальну суму з урахуванням податку на додану вартість 7 920,00 гривень;

- зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкову накладну від 31.10.2023 №2 (реєстраційний номер документа в ЄРПН ) на загальну суму з урахуванням податку на додану вартість 7 920,00 гривень датою її подання;

- зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкову накладну від 31.12.2023 №3 (реєстраційний номер документа в ЄРПН ) на загальну суму з урахуванням податку на додану вартість 7 920,00 гривень датою її подання;

- зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкову накладну від 31.01.2024 №5 (реєстраційний номер документа в ЄРПН ) на загальну суму з урахуванням податку на додану вартість 7 920,00 гривень датою її подання;

- зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкову накладну від 29.02.2024 №4 (реєстраційний номер документа в ЄРПН ) на загальну суму з урахуванням податку на додану вартість 7 920,00 гривень датою її подання;

- зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкову накладну від 31.03.2024 №2 (реєстраційний номер документа в ЄРПН ) на загальну суму з урахуванням податку на додану вартість 7 920,00 гривень датою її подання.

В обґрунтування своїх вимог позивач зазначив, що ним було подано контролюючому органу для реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних податкові накладні, однак контролюючим органом було відмовлено у їх реєстрації, не зважаючи на відповідність останніх всім вимогам та критеріям, що визначені Податковим кодексом України та іншими нормативно-правовими актами. Також наголосив, що оскаржувані рішення Комісії ГУ ДПС у м. Києві не містять конкретної інформації, яких саме документів не вистачало для прийняття рішення про реєстрацію податкових накладних.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 30.07.2024 позовну заяву залишено без руху та встановлено позивачу 10-денний строк з дня отримання копії ухвали суду для усунення недоліків позову.

05.08.2024 через підсистему «Електронний Суд» представником позивача подано докази усунення недоліків позову, дослідивши які суд дійшов висновку про виконання позивачем вимог ухвали суду від 13.03.2023 та усунення недоліків позовної заяви у повному обсязі.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 16.08.2024 відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами.

13.09.2024 до Київського окружного адміністративного суду надійшли відзиви відповідачів на позовну заяву, в яких відповідачі стверджують про правомірність прийнятих ними рішень та просять суд відмовити у задоволенні позовних вимог. У відзивах на позовну заяву, як підставу для відмови у задоволенні позовних вимог, відповідачі вказують, що позивачем надано не повний пакет первинних документів щодо підтвердження фінансово-господарських операцій. Також, акцентують увагу на дискреційності повноважень контролюючого органу в частині, що стосується реєстрації податкових накладних.

Відповідно до частини 5 статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

З урахуванням викладеного, розгляд справи судом здійснено у порядку письмового провадження за наявними у ній матеріалами та доказами.

Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши усі фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд

в с т а н о в и в:

14.11.2023 позивачем було подано в електронному вигляді на реєстрацію в ЄРПН податкову накладну від 31.10.2023 №2, однак отримано від податкового органу Квитанцію, згідно якої Податкову накладну від 31.10.2023 №2 було прийнято (реєстраційний номер документу ), але реєстрацію її зупинено. Квитанція містить правову підставу зупинення реєстрації - п.201.16 ст.201 Податкового кодексу України, та причину зупинення - Податкова накладна складена та подана платником податку, який відповідає п.8 Критеріїв ризиковості платника податку.

15.01.2024 позивачем було подано в електронному вигляді на реєстрацію в ЄРПН податкову накладну від 31.12.2023 №3, однак отримано від податкового органу Квитанцію, згідно якої Податкову накладну від 31.12.2023 №3 було прийнято (реєстраційний номер документу ), але реєстрацію її зупинено. Квитанція містить правову підставу зупинення реєстрації - п.201.16 ст.201 Податкового кодексу України, та причину зупинення - Податкова накладна складена та подана платником податку, який відповідає п.8 Критеріїв ризиковості платника податку.

14.02.2024 позивачем було подано в електронному вигляді на реєстрацію в ЄРПН податкову накладну від 31.01.2024 №5, однак отримано від податкового органу Квитанцію, згідно якої Податкову накладну від 31.01.2024 №5 було прийнято (реєстраційний номер документу ), але реєстрацію її зупинено. Квитанція містить правову підставу зупинення реєстрації - п.201.16 ст.201 Податкового кодексу України, та причину зупинення - Податкова накладна складена та подана платником податку, який відповідає п.8 Критеріїв ризиковості платника податку.

15.03.2024 позивачем було подано в електронному вигляді на реєстрацію в ЄРПН податкову накладну від 29.02.2024 №4, однак отримано від податкового органу Квитанцію, згідно якої Податкову накладну від 29.02.2024р. №4 було прийнято (реєстраційний номер документу ), але реєстрацію її зупинено. Квитанція містить правову підставу зупинення реєстрації - п.201.16 ст.201 Податкового кодексу України, та причину зупинення - Податкова накладна складена та подана платником податку, який відповідає п.8 Критеріїв ризиковості платника податку.

17.04.2024 позивачем було подано в електронному вигляді на реєстрацію в ЄРПН податкову накладну від 31.03.2024 №2, однак отримано від податкового органу Квитанцію, згідно якої Податкову накладну від 31.03.2024 №2 було прийнято (реєстраційний номер документу ), але реєстрацію її зупинено. Квитанція містить правову підставу зупинення реєстрації - п.201.16 ст.201 Податкового кодексу України, та причину зупинення - Податкова накладна складена та подана платником податку, який відповідає п.8 Критеріїв ризиковості платника податку.

У вищевказаних квитанціях платнику податку запропоновано надати пояснення та копії документів, достатніх для прийняття рішення про реєстрацію податкових накладних в ЄРПН.

24.06.2024 ТОВ «АВТО ПАРИТЕТ» у порядку, передбаченому законодавством, засобами електронного зв?язку із застосуванням кваліфікованого електронного підпису подало на розгляд Комісії регіонального рівня Повідомлення №1 про подання пояснень та копій документів щодо податкових накладних/розрахунків коригування, реєстрацію яких зупинено.

Також позивачем були подані наступні документи: Пояснення №1/06 від 24.06.2024; Квитанція від 14.11.2023 про реєстрацію ПН №2 від 31.10.2023 в ЄРПН; Акт надання послуг №78 від 31.10.2023; Рахунок №29 від 31.10.2023; Квитанція від 15.01.2024 про реєстрацію ПН №3 від 31.12.2023 в ЄРПН; Акт надання послуг №90 від 31.12.2023; Рахунок №35 від 31.12.2023; Квитанція від 14.02.2024 про реєстрацію ПН №5 від 31.01.2024 в ЄРПН; Акт надання послуг №3 від 31.01.2024; Рахунок №7 від 31.01.2024; Квитанція від 15.03.2024 про реєстрацію ПН №4 від 29.02.2023 в ЄРПН; Акт надання послуг №9 від 29.02.2023; Рахунок №10 від 29.02.2023; Квитанція від 17.04.2024 про реєстрацію ПН №2 від 31.03.2024 в ЄРПН; Акт надання послуг №516 від 31.03.2024; Рахунок №11 від 31.03.2024; Договір оренди №2019/0112-1 від 01.11.2019; Додаткова угода до договору №2019/0112-1 від 31.12.2020; Додаткова угода до договору №2019/0112-1 від 30.12.2021; Додаткова угода до договору №2019/0112-1 від 29.12.2023; Специфікація №5 до договору оренди №2019/0112-1; Акт приймання-передавання; Специфікація №6 до договору оренди №2019/0112-1; Акт приймання-передавання; Специфікація №10 до договору оренди №2019/0112-1; Додаткова угода від 30.09.2023; Акт приймання-передавання; Договір №06/05-6 від 06.05.2019; Акт прийому-передачі від 07.05.2019; Техпаспорт КРАЗ 65055; Договір №18/10-1 від 29.10.2018; Акт прийому-передачі від 29.10.2018; Техпаспорт навантажувача Hitachi ZW 220; Договір №08/02-2 від 08.02.2019; Акт прийому-передачі від 11.03.2019; Техпаспорт Форд Транзит; Договір №08/02-3 від 08.02.2019; Акт прийому-передачі від 27.02.2019; Техпаспорт SCANIA P380; Договір оренди офісу б/н від 22.11.2019; Додаткова угода №4 до договору б/н від 22.11.2019; Додаткова угода №5 до договору б/н від 22.11.2019; Додаткова угода №6 до договору б/н від 22.11.2019; Договір оренди землі від 25.01.2019; Оборотно-сальдова відомість за рахунком 10; Оборотно-сальдова відомість за рахунком 11; Наказ на затвердження штату від 01.01.2024; Штатний розпис.

Надані Пояснення та первинні документи містили інформацію про господарські операції, відображені у податкових накладних, а саме:

На підставі укладеного між ТОВ «АВТО ПАРИТЕТ» (орендодавець) та ТОВ «Кролевецький завод силікатної цегли» (орендар) Договору оренди транспортних засобів та техніки від 01.11.2019 №2019/0112-1 та Специфікацій №5 від 01.06.2021, №6 від 01.06.2021, №10 від 01.09.2023 орендодавець передав орендарю у строкове платне користування автомобілі та спецтехніку. За користування конкретним транспортним засобом або спецтехнікою орендар зобов?язаний щомісячно сплачувати орендну плату у розмірі, встановленому відповідною специфікацією. У зв?язку із систематичним наданням (постачанням) покупцю послуг з оренди транспортних засобів орендодавець кожного останнього дня відповідного місяця оренди складав акти надання послуг.

Постачання послуг орендарю здійснено на законних підставах та підтверджено доданими до Пояснень договором, специфікаціями, актами надання послуг, рахунками, оборотно-сальдовими відомостями по рахунках бухгалтерського обліку та іншими.

Комісія ГУ ДПС у м. Києві відмовила у реєстрації даних Податкових накладних в ЄРПН рішеннями від 28.06.2024 №11325414/42375126, яким ТОВ «АВТО ПАРИТЕТ» відмовлено у реєстрації податкової накладної від 31.10.2023 №2, від 28.06.2024 №11325413/42375126, яким ТОВ «АВТО ПАРИТЕТ» відмовлено у реєстрації податкової накладної від 31.12.2023 №3, від 28.06.2024 №11325412/42375126, яким ТОВ «АВТО ПАРИТЕТ» відмовлено у реєстрації податкової накладної від 31.01.2024 №5, від 28.06.2024 №11325411/42375126, яким ТОВ «АВТО ПАРИТЕТ» відмовлено у реєстрації податкової накладної від 29.02.2024 №4, від 28.06.2024 №11325410/42375126, яким ТОВ «АВТО ПАРИТЕТ» відмовлено у реєстрації податкової накладної від 31.03.2024 №2 з підстав: надання платником податку копій документів, складених із порушенням законодавства. В графі «Додаткова інформація» зазначено: первинні документи щодо придбання/постачання товарів/послуг.

Вважаючи, що відповідачі за відсутності правових підстав відмовили у реєстрації податкових накладних, позивач звернувся до суду з даним позовом.

Надаючи правову оцінку відносинам, що виникли між сторонами, суд виходить із наступного.

Згідно з п.201.10 ст.201 Податкового кодексу України (далі також ПК України) передбачено, що при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.

Податкова накладна та/або розрахунок коригування до неї, складені та зареєстровані після 01.07.2017 в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг достатньою підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту, та не потребує будь-якого іншого додаткового підтвердження.

Механізм внесення відомостей, що містяться у податковій накладній та/або розрахунку коригування кількісних і вартісних показників до неї, до Єдиного реєстру податкових накладних визначає Порядок № 1246.

У відповідності до п.2 Порядку № 1246, податкова накладна - це електронний документ, який складається платником податку на додану вартість (далі платник податку) відповідно до вимог ПК України в електронній формі у затвердженому в установленому порядку форматі (стандарті) та надсилається для реєстрації.

Згідно з п.12 Порядку № 1246 після надходження податкової накладної та/або розрахунку коригування до ДФС в автоматизованому режимі здійснюється їх розшифрування та проводяться перевірки: відповідності податкової накладної та/або розрахунку коригування затвердженому формату (стандарту); чинності електронного цифрового підпису, порядку його накладення та наявності права підписання посадовою особою платника податку таких податкової накладної та/або розрахунку коригування; реєстрації особи, що надіслала на реєстрацію податкову накладну та/або розрахунок коригування, платником податку на момент складення та реєстрації таких податкової накладної та/або розрахунку коригування; дотримання вимог, установлених п.192.1. ст.192 та п.201.10 ст.201 ПК України; наявності помилок під час заповнення обов`язкових реквізитів відповідно до п.201.1. ст.201 ПК України; наявності суми податку на додану вартість відповідно до п.200-1.3 і 200-1.9 ст.200-1 Кодексу (для податкових накладних та/або розрахунків коригування, що реєструються після 01.07.2015); наявності в Реєстрі відомостей, що містяться у податковій накладній, яка коригується; факту реєстрації/зупинення реєстрації/відмови в реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування з такими ж реквізитами; відповідності податкових накладних та/або розрахунків коригування критеріям оцінки ступеня ризиків, достатнім для зупинення їх реєстрації відповідно до п.201.16. ст.201 ПК України; дотримання вимог Законів України «Про електронний цифровий підпис», «Про електронні документи та електронний документообіг» та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку.

За результатами перевірок, визначених п.12 цього Порядку, формується квитанція про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування (п.13 Порядку № 1246).

Відповідно до п.14 Порядку № 1246, квитанція в електронній формі надсилається платнику податку протягом операційного дня та є підтвердженням прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування. Примірник квитанції в електронній формі зберігається в ДФС.

Механізм зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Реєстр), організаційні та процедурні засади діяльності комісій з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі (далі - комісії контролюючих органів), права та обов`язки їх членів визначає Порядок зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 11.12.2019 № 1165 затверджений Постановою Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 № 1165 (далі - Порядок № 1165).

Відповідно до п.1 Порядку № 1165, цей Порядок визначає механізм зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Реєстр), організаційні та процедурні засади діяльності комісій з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі (далі - комісії контролюючих органів), права та обов`язки їх членів.

Згідно з п.3 Порядку № 1165, податкові накладні/розрахунки коригування (крім розрахунків коригування, складених у разі зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, та розрахунків коригування, складених на неплатника податку), що подаються для реєстрації в Реєстрі, перевіряються щодо відповідності таким ознакам безумовної реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування (далі - ознаки безумовної реєстрації):

1) податкова накладна, яка не підлягає наданню отримувачу (покупцю) та/або складена за операцією, звільненою від оподаткування;

2) обсяг постачання, зазначений платником податку в податкових накладних/розрахунках коригування (крім розрахунків коригування, поданих для реєстрації в іншому місяці, ніж місяць, в якому вони складені), зареєстрованих у Реєстрі в поточному місяці, з урахуванням поданої для реєстрації в Реєстрі податкової накладної/розрахунку коригування, становить менше 500 тис. гривень за умови, що обсяг постачання товарів/послуг, зазначений у них у поточному місяці за операціями з одним отримувачем - платником податку, не перевищує 50 тис. гривень, сума податку на додану вартість з вироблених в Україні товарів (робіт, послуг), сплачена у попередньому місяці, становить більше 20 тис. гривень, та керівник - посадова особа такого платника податку є особою, яка займає аналогічну посаду не більше ніж у трьох (включно) платників податку;

3) одночасно виконуються такі умови: загальна сума податку на додану вартість з вироблених в Україні товарів (робіт, послуг), сплачена за останні 12 календарних місяців, що передують місяцю, в якому складено податкову накладну/розрахунок коригування, платником податку та його відокремленими підрозділами, якими подано податкову накладну/розрахунок коригування на реєстрацію в Реєстрі, становить більше 1 млн. гривень; значення показника D, розрахованого згідно з цим підпунктом, становить більше 0,05. Показник D розраховується за такою формулою: D= S/T, де S - загальна сума сплачених за останні 12 календарних місяців, що передують місяцю, в якому складено податкову накладну/розрахунок коригування, сум єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування та податків і зборів, контроль за справлянням яких покладено на ДПС, платником податку та його відокремленими підрозділами; T - загальна сума постачання товарів/послуг на митній території України, що оподатковуються за ставками 0, 20 і 7 відсотків, зазначеними платником податку в податкових накладних/розрахунках коригування, зареєстрованих у Реєстрі за останні 12 календарних місяців, що передують місяцю, в якому складено податкову накладну/розрахунок коригування; значення показника P є меншим, ніж значення, розраховане за такою формулою: P = Pм х 1,4, де P - сума податку на додану вартість, зазначена платником податку в податкових накладних/розрахунках коригування, зареєстрованих у Реєстрі у звітному (податковому) періоді, з урахуванням поданої на реєстрацію в Реєстрі податкової накладної/розрахунку коригування; Pм - найбільша місячна сума податку на додану вартість, зазначена у податкових накладних/розрахунках коригування, зареєстрованих платником податку в Реєстрі за останні 12 календарних місяців, що передують місяцю, в якому складено податкову накладну/розрахунок коригування Значення показників D та P відображаються в електронному кабінеті платнику податку;

4) у податковій накладній/розрахунку коригування відображена операція з товаром за кодом згідно з УКТЗЕД та/або послугою за кодом згідно з Державним класифікатором продукції та послуг, які зазначені у таблиці даних платника податку, врахованій контролюючим органом.

Згідно з приписами п.4 Порядку № 1165, у разі коли за результатами перевірки податкової накладної/розрахунку коригування визначено, що податкова накладна/розрахунок коригування відповідають одній з ознак безумовної реєстрації, визначених у пункті 3 цього Порядку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування не зупиняється в Реєстрі.

Пунктом 5 Порядку № 1165 передбачено, що платник податку, яким складено та/або подано для реєстрації в Реєстрі податкову накладну/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряється щодо відповідності критеріям ризиковості платника податку, показникам, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку. Податкова накладна/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряються щодо відповідності відображених у них операцій критеріям ризиковості здійснення операцій.

Відповідно до вимог п.6 Порядку № 1165, у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну/розрахунок коригування, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється. Питання відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку розглядається комісією регіонального рівня. У разі встановлення відповідності платника податку хоча б одному з критеріїв ризиковості платника податку комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Пунктом 7 Порядку № 1165 встановлено, що у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу податкової накладної/розрахунку коригування встановлено, що відображена в них операція відповідає хоча б одному критерію ризиковості здійснення операції, крім податкової накладної/розрахунку коригування, складених платником податку, який відповідає хоча б одному показнику, за яким визначається позитивна податкова історія, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.

Відповідно до п. 10 Порядку № 1165 у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі контролюючий орган протягом операційного дня надсилає (в електронній формі у текстовому форматі) в автоматичному режимі платнику податку квитанцію про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, яка є підтвердженням зупинення такої реєстрації.

Згідно з п.11 Порядку № 1165 у квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування зазначаються: 1) номер та дата складення податкової накладної/розрахунку коригування; 2) критерій (критерії) ризиковості платника податку та/або ризиковості здійснення операцій, на підставі якого (яких) зупинено реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, з розрахованим показником за кожним критерієм, якому відповідає платник податку; 3) пропозиція щодо надання платником податку пояснень та копій документів, необхідних для розгляду питання прийняття контролюючим органом рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі або відмову в такій реєстрації.

Комісії регіонального рівня приймають рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі або відмову в такій реєстрації, врахування або неврахування таблиці даних платника податку, відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку (п.25 Порядку № 1165).

Додатком 4 до Порядку № 1165, затверджено форму рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку.

Контролюючим органом позивача віднесено до п.8 Критеріїв ризиковості платника податку відповідно до Порядку, який визначає механізм зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних № 1165 від 11.12.2019.

У Додатку 1 до Порядку № 1165 встановлено Критерії ризиковості платника податку.

Пунктом 8 зазначених Критеріїв визначено такі критерії ризиковості платника податку визначено: «у контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування».

Згідно з квитанціями, підставою для зупинення реєстрації спірних податкових накладних була відповідність позивача п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку.

Разом із тим, матеріали справи не містять рішення про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку.

Механізм прийняття рішень про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, реєстрацію яких відповідно до пункту 201.16 статті 201 ПК України зупинено в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України, визначає Порядок прийняття рішень про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затверджений Наказом Міністерства фінансів України 12 грудня 2019 року №520 (далі - Порядок №520).

Пунктом 2 Порядку №520 встановлено, що прийняття рішень про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Реєстрі, реєстрацію яких зупинено, здійснюють комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі головних управлінь Державної податкової служби України в областях, м. Києві та Офісу великих платників податків ДПС (далі - комісія регіонального рівня).

Відповідно до пункту 3 Порядку № 520 комісія регіонального рівня приймає рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі у терміни, визначені пунктом 9 цього Порядку, та надсилає його платнику податку в порядку, встановленому статтею 42 глави 1 розділу II Кодексу.

Згідно з пунктом 4 Порядку №520 у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі платник податку має право подати копії документів та письмові пояснення стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній/розрахунку коригування, для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі.

Відповідно до пункту 5 Порядку №520 перелік документів, необхідних для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, реєстрацію яких зупинено в Реєстрі, може включати: договори, зокрема, зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них; договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлено повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції; первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи, інвентаризаційні описи, у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм і галузевої специфіки, накладні; розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків; документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачено договором та/або законодавством.

Суд зауважує, що вжите у цій нормі словосполучення «може включати» передбачає, що у кожному окремому випадку перелік таких документів є індивідуальним.

У постанові від 3 листопада 2021 року у справі №360/2460/20 Верховний Суд за наслідками аналізу положень Порядку №520 зазначив, що можливість надання платником податків переліку документів на підтвердження правомірності формування та подання податкової накладної прямо залежить від чіткого визначення податковим органом конкретного виду критерію оцінки ступеня ризиків із зазначенням необхідності надання документів за переліком, відповідно до критерію зупинення реєстрації податкової накладної, а не довільно, на власний розсуд.

Пунктом 7 Порядку №520 передбачено, що письмові пояснення та копії документів, зазначених у пункті 5 цього Порядку, платник податку подає до ДПС в електронній формі за допомогою засобів електронного зв`язку з урахуванням вимог Законів України «Про електронні документи та електронний документообіг», «Про електронні довірчі послуги» та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку.

Письмові пояснення та копії документів, подані платником податку до контролюючого органу відповідно до пункту 4 цього Порядку, розглядає комісія регіонального рівня (пункт 9 Порядку №520).

Згідно з пунктом 11 Порядку №520 Комісія регіонального рівня приймає рішення про відмову в реєстрації податкової накладної/ розрахунку коригування в Реєстрі в разі:

ненадання платником податку письмових пояснень стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній / розрахунку коригування, реєстрацію яких зупинено в Реєстрі;

та/або ненадання платником податку копій документів відповідно до пункту 5 цього Порядку;

та/або надання платником податку копій документів, складених/оформлених із порушенням законодавства.

Використовуючи своє право щодо подання додаткових документів, позивачем на адресу податкового органу було направлено відповідні пояснення та копії документів щодо податкової накладної, реєстрацію якої зупинено.

З матеріалів справи вбачається, що позивачем до контролюючого органу для підтвердження реальності здійснення операцій було надіслані письмові пояснення разом із первинними документами.

Поряд з цим, оскаржувані рішення контролюючого органу не містять ні чіткого переліку документів, яких не було достатньо для прийняття рішення про реєстрацію податкових накладних, ні пояснень щодо неврахування наданих позивачем документів.

Суд зазначає, що враховуючи наведені вище норми, у разі зупинення реєстрації податкової накладної на підставі п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку, контролюючий орган повинен вимагати від платника документи на спростування наявних у органу сумнівів, пов`язаних з діяльністю юридичної особи, вказавши які саме аспекти належить висвітлити платнику податків у своїх поясненнях.

Поряд з цим, квитанції про зупинення реєстрації податкових накладних містять вимоги щодо надання пояснень та копії документів щодо підтвердження інформації, зазначеної в ПН/РК для розгляду питання прийняття рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, без зазначення конкретної пропозиції щодо переліку документів, необхідних та достатніх для прийняття рішення про реєстрацію ПН/РК в ЄРПН.

Отже, під час зупинення реєстрації спірних податкових накладних податковим органом застосовано критерії ризиковості платника податку до податкових накладних, що не відповідає наведеним вище приписам п.6, 7 Порядку № 1165 та свідчить про відсутність обґрунтованих підстав для зупинення реєстрації податкових накладних.

У спірних рішеннях підставою для відмови відповідач зазначив, що платником податку надано копії документів, складених із порушенням законодавства.

Поряд з цим, з матеріалів справи встановлено, що позивачем було надано копії бухгалтерських документів, якими підтверджується законність та реальність господарських операцій.

Крім того, суд зауважує, що будь-які посилання податкового органу на аналіз та оцінку здійснення та реальності господарських операцій позивача з контрагентом(-ами) суд вбачає безпідставними, оскільки у даній категорії справ суд не надає оцінку реальності здійснення господарських операцій між позивачем та його контрагентом, на підставі яких складено спірні податкові накладні, оскільки це питання повинно досліджуватись під час здійснення податкового контролю шляхом здійснення перевірок та звірок відповідно до вимог Податкового кодексу України, а тому не є предметом судового розгляду у справах щодо оскарження рішень про відмову в реєстрації податкових накладних, які стосуються наявності чи відсутності підстав для зупинення та відмови у реєстрації податкових накладних згідно виключних підстав для вчинення податковим органом таких дій та прийняття рішень, що передбачені податковим законодавством, до числа яких не відноситься встановлення ані контролюючим органом, ані судом реальності господарських операцій поза межами податкового контролю та прийнятими за такими заходами контролю рішеннями.

З урахуванням сталої практики Європейського Суду зазначено, що на державні органи покладено обов`язок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість і ясність їхніх дій, мінімізують ризик помилок (див., наприклад, рішення у справах «Лелас проти Хорватії», заява № 55555/08, п. 74, від 20 травня 2010 року, і «Тошкуце та інші проти Румунії», заява №36900/03, п. 37, від 25 листопада 2008 року) і сприятимуть юридичній визначеності у правовідносинах, які зачіпають майнові інтереси (див. зазначені вище рішення у справах «Онер`їлдіз проти Туреччини», п. 128, та «Беєлер проти Італії», п. 119).

За наведених обставин та установлених фактів, суд вважає що відповідач не дотримався принципу «належного урядування», оскільки чіткого визначення контролюючим органом конкретного критерію оцінки ступеня ризиків, а також зазначення у квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної чіткого переліку документів не було вказано, чим порушено право позивача на належний захист своїх інтересів.

Окрім того, суд вважає за необхідне звернути увагу, що у постановах від 12.11.2019 у справі № 816/2183/18, від 21.05.2019 у справі № 0940/1240/18, від 18.02.2020 у справі № 360/1776/19, від 27.04.2020 у справі № 360/1050/19, від 18.06.2020 у справі № 824/245/19-а, Верховний Суд наголошував на тому, що здійснення моніторингу відповідності податкових накладних/розрахунків коригування критеріям оцінки ступеня ризиків є превентивним заходом, спрямованим на убезпечення від безпідставного формування податкового кредиту за операціями, що не підтверджені первинними документами або підтверджені платником податку копіями документів, які складені з порушенням законодавства. Здійснення моніторингу не повинно підміняти за своїм змістом проведення податкових перевірок як способу реалізації владних управлінських функцій податкового органу.

Дослідивши подані позивачем документи, суд вважає їх достатніми для прийняття рішення про реєстрацію вищевказаних податкових накладних.

У Рішенні від 20.10.2011 у справі «Rysovskyy v. Ukraine» Суд Європейський суд з прав людини зазначив, що принцип «належного урядування» передбачає, що у разі, коли йдеться про питання загального інтересу, зокрема, якщо справа впливає на такі основоположні права людини, як майнові права, державні органи повинні діяти вчасно та в належний і якомога послідовніший спосіб («Beyeler v. Italy», «Oneryildiz v. Turkey», «Megadat.com S.r.l. v. Moldova», «Moskal v. Poland»). На державні органи покладено обов`язок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість і ясність їхніх дій, мінімізують ризик помилок («Lelas v. Croatia» і «Toscuta and Others v. Romania») і сприятимуть юридичній визначеності у правовідносинах, які зачіпають майнові інтереси («Oneryildiz v. Turkey», та «Beyeler v. Italy»).

Державні органи, які не впроваджують або не дотримуються своїх власних процедур, не повинні мати можливість отримувати вигоду від своїх протиправних дій або уникати виконання своїх обов`язків («Lelas v. Croatia»).

Відповідно до положень статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Такий підхід узгоджується з практикою Європейського суду з прав людини. Так, у пункті 110 рішення від 23 липня 2002 року у справі «Компанія «Вестберґа таксі Актіеболаґ» та Вуліч проти Швеції» Суд визначив, що «…адміністративні суди, які розглядають скарги заявників стосовно рішень податкового управління, мають повну юрисдикцію у цих справах та повноваження скасувати оскаржені рішення. Справи мають бути розглянуті на підставі поданих доказів, а довести наявність підстав, передбачених відповідними законами, для призначення податкових штрафів має саме податкове управління».

Однак під час розгляду справи Головне управління ДПС у м. Києві, як суб`єкт владних повноважень, не надав суду належних і достатніх доказів, які спростовували б твердження позивача, не навів мотивів прийняття спірних рішень, а відтак, не довів правомірності останніх.

Таким чином, суд дійшов висновку, що враховуючи наявність у позивача передбачених чинним законодавством України документів, які свідчать про реальне проведення господарських операцій, останній не мав правових підстав для прийняття спірних рішень про відмову в реєстрації податкових накладних.

У зв`язку з цим, суд вважає за необхідне визнати протиправним та скасувати рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у м. Києві: від 28.06.2024 №11325414/42375126, яким ТОВ «АВТО ПАРИТЕТ» відмовлено у реєстрації податкової накладної від 31.10.2023 №2, від 28.06.2024 №11325413/42375126, яким ТОВ «АВТО ПАРИТЕТ» відмовлено у реєстрації податкової накладної від 31.12.2023 №3, від 28.06.2024 №11325412/42375126, яким ТОВ «АВТО ПАРИТЕТ» відмовлено у реєстрації податкової накладної від 31.01.2024 №5, від 28.06.2024 №11325411/42375126, яким ТОВ «АВТО ПАРИТЕТ» відмовлено у реєстрації податкової накладної від 29.02.2024 №4, від 28.06.2024 №11325410/42375126, яким ТОВ «АВТО ПАРИТЕТ» відмовлено у реєстрації податкової накладної від 31.03.2024 №2.

Щодо позовної вимоги про зобов`язання Державної податкової служби України зареєструвати в Єдиному реєстрі спірні податкові накладні датою їх фактичного подання.

Згідно з частиною 4 статті 245 КАС України у випадку, визначеному пунктом 4 частини другої цієї статті, суд може зобов`язати відповідача - суб`єкта владних повноважень прийняти рішення на користь позивача, якщо для його прийняття виконано всі умови, визначені законом, і прийняття такого рішення не передбачає права суб`єкта владних повноважень діяти на власний розсуд.

Згідно з Рекомендацією Комітету Міністрів Ради Європи №R (80) 2 стосовно здійснення адміністративними органами влади дискреційних повноважень, прийнятої Комітетом Міністрів 11.03.1980, під дискреційними повноваженнями слід розуміти повноваження, які адміністративний орган, приймаючи рішення, може здійснювати з певною свободою розсуду, тобто, коли такий орган може обирати з кількох юридично допустимих рішень те, яке він вважає найкращим за даних обставин.

Згідно з пунктом 1.6 Методології проведення антикорупційної експертизи, затвердженої Наказом Міністерства юстиції України від 24.04.2017 №1395/5, дискреційні повноваження - це сукупність прав та обов`язків органів державної влади та місцевого самоврядування, осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, що надають можливість на власний розсуд визначити повністю або частково вид і зміст управлінського рішення, яке приймається, або можливість вибору на власний розсуд одного з декількох варіантів управлінських рішень, передбачених нормативно-правовим актом, проектом нормативно-правового акта.

Таким чином, дискреція - це елемент управлінської діяльності. Вона пов`язана з владними повноваженнями і їх носіями - органами державної влади та місцевого самоврядування, їх посадовими і службовими особами. Дискрецію не можна ототожнювати тільки з формалізованими повноваженнями - вона характеризується відсутністю однозначного нормативного регулювання дій суб`єкта. Він не може ухилятися від реалізації своєї компетенції, але і не має права виходити за її межі.

Тобто дискреційні повноваження - це законодавчо встановлена компетенція владних суб`єктів, яка визначає ступінь самостійності її реалізації з урахуванням принципу верховенства права; ці повноваження полягають в застосуванні суб`єктами адміністративного розсуду при здійсненні дій і прийнятті рішень.

Отже, у разі відсутності у суб`єкта владних повноважень законодавчо закріпленого права адміністративного розсуду при вчиненні дій/прийнятті рішення, та встановлення у судовому порядку факту протиправної поведінки відповідача, зобов`язання судом суб`єкта владних повноважень прийняти рішення конкретного змісту не можна вважати втручанням у дискреційні повноваження, адже саме такий спосіб захисту порушеного права є найбільш ефективним та направлений на недопущення свавілля в органах влади.

Згідно з пунктами 19, 20 Порядку №1246, у редакції чинній станом на час вирішення спору по суті, податкова накладна та/або розрахунок коригування, реєстрацію яких зупинено, реєструється у день настання однієї з таких подій: прийняття в установленому порядку та набрання чинності рішенням про реєстрацію податкової накладної та/або розрахунку коригування; набрання рішенням суду законної сили про реєстрацію податкової накладної та/або розрахунку коригування (у разі надходження до ДПС відповідного рішення); неприйняття та/або відсутність реєстрації в установленому порядку рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування.

Внесення відомостей до Реєстру на підставі рішення суду, яке набрало законної сили, здійснюється з дотриманням вимог цього Порядку. При цьому вимоги абзацу десятого пункту 12 цього Порядку не застосовуються до податкової накладної та/або розрахунку коригування, реєстрацію яких зупинено в установленому порядку.

Датою внесення відомостей до Реєстру вважається день, зазначений в рішенні суду, або день набрання законної сили таким рішенням.

Таким чином, у день набрання законної сили рішенням суду про реєстрацію податкової накладної в Реєстрі Державною податковою службою України вчиняються відповідні дії по реєстрації, при цьому датою реєстрації є день набрання законної сили рішенням суду, якщо у судовому рішенні не зазначена інша дата. Отже, суд може зазначити у судовому рішенні конкретну дату, яку контролюючому органу необхідно відобразити в якості дати реєстрації податкової накладної в Реєстрі.

Таким чином, позовні вимоги підлягають задоволенню повністю.

Вирішуючи питання стосовно розподілу судових витрат, суд враховує наступне.

Відповідно до частини 1 статті 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Позивачем під час розгляду справи було сплачено судовий збір у розмірі 12112,00 грн.

Враховуючи задоволення позовних вимог, на користь позивача підлягає стягненню судовий збір у розмірі 12112,00 грн за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень - Головного управління ДПС у м. Києві, протиправне рішення якого призвело до виникнення спірних правовідносин.

Керуючись статтями 243-246, 250, 255 КАС України, суд

в и р і ш и в:

1. Адміністративний позов задовольнити повністю.

2. Визнати протиправним та скасувати рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у м. Києві від 28.06.2024 №11325414/42375126, яким ТОВ «АВТО ПАРИТЕТ» відмовлено у реєстрації податкової накладної від 31.10.2023 №2, від 28.06.2024 №11325413/42375126, яким ТОВ «АВТО ПАРИТЕТ» відмовлено у реєстрації податкової накладної від 31.12.2023 №3, від 28.06.2024 №11325412/42375126, яким ТОВ «АВТО ПАРИТЕТ» відмовлено у реєстрації податкової накладної від 31.01.2024 №5, від 28.06.2024 №11325411/42375126, яким ТОВ «АВТО ПАРИТЕТ» відмовлено у реєстрації податкової накладної від 29.02.2024 №4, від 28.06.2024 №11325410/42375126, яким ТОВ «АВТО ПАРИТЕТ» відмовлено у реєстрації податкової накладної від 31.03.2024 №2.

3. Зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкові накладні від 31.10.2023 №2, від 31.12.2023 №3, 31.01.2024 №5, від 29.02.2024 №4, від 31.03.2024 №2, подані Товариством з обмеженою відповідальністю «АВТО ПАРИТЕТ» (ідентифікаційний код 42375126) датою їх фактичного подання.

4. Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «АВТО ПАРИТЕТ» (місцезнаходження: 01133, м. Київ, вул. Євгена Коновальця, 31, ідентифікаційний код 42375126) судовий збір у розмірі 12112,00 грн (дванадцять тисяч сто дванадцять грн 00 коп.) за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у м. Києві (місцезнаходження: 04116, м. Київ, вул. Шолуденка, буд. 33/19; ідентифікаційний код ВП 44116011).

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Суддя Кушнова А.О.