Справа № 280/2306/26
Суддя: Сіпака Андрій Васильович
Дата ухвалення: 2026-04-07 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЗАПОРІЗЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

ПРО ВІДКРИТТЯ ПРОВАДЖЕННЯ В АДМІНІСТРАТИВНІЙ СПРАВІ ЗА ПРАВИЛАМИ СПРОЩЕНОГО ПОЗОВНОГО ПРОВАДЖЕННЯ

07 квітня 2026 року Справа № 280/2306/26 м. Запоріжжя

Суддя Запорізького окружного адміністративного суду Сіпака А.В., перевіривши матеріали позовної заяви Товариства з обмеженою відповідальністю ГРЯДКА ОРАНЖ (вул. Магістральна, 3-А, м. Запоріжжя, 69014) до Головного управління ДПС у Запорізькій області (пр. Соборний, 166, м. Запоріжжя, 69036) про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень,

ВСТАНОВИВ:

До Запорізького окружного адміністративного суду надійшла позовна заява Товариства з обмеженою відповідальністю ГРЯДКА ОРАНЖ (далі позивач) до Головного управління ДПС у Запорізькій області (далі відповідач), в якій позивач просить суд визнати протиправним та скасувати податкові повідомлення-рішення від 23.10.2025 року № 8 та №1.

Ухвалою від 23.03.2026 позов був залишений без руху, позивачу наданий строк для усунення недоліків позову.

Відповідно до ухвали від 23.03.2026 позивачу необхідно було у встановлений строк для усунення недоліків позовної заяви надати до суду: надати до суду заяву про поновлення строку звернення до адміністративного суду, в якій зазначити поважні причини його пропуску з наданням доказів на підтвердження поважності цих причин.

Копію ухвали від 23.03.2026 було доставлено до електронного кабінету позивача 23.03.2026 о 18:27.

24.03.2026 засобами системи Електронний суд від позивача до суду надійшло клопотання про поновлення строку звернення до суду. В обґрунтування поважності причин пропуску строку звернення до суду з цим позовом позивач зазначає, що рішенням Державної податкової служби України від 02.01.2026 року № 50/6/99-00 06-03-02-06 скаргу позивача про скасування податкових повідомлень рішень від 23.10.2025 року № 8, від 23.10.2025 року № 1 було залишено без задоволення. Рішення було надіслано до електронного кабінету ДПС Позивача 02.01.2026 року. Позовну заяву було подано засобами поштового зв`язку 12.03.2026 року. У період з 27 серпня 2025 року по 30 вересня 2025 року позивач отримав 11 актів про результати проведення фактичних перевірок за адресами діяльності позивача. У період з 08 вересня 2025 року по 09 жовтня 2025 року позивачем подавались заперечення на 11 актів про результати проведення фактичних перевірок за вказаними адресами. У період з 25 вересня 2025 року по 27 жовтня 2025 року позивач отримав податкові повідомлення-рішення про застосування штрафних санкцій за результатами проведення фактичних перевірок за вказаними адресами. У період з 06 жовтня 2025 року по 05 листопада 2025 року позивачем було оскаржено отримані податкові повідомлення-рішення про застосування штрафних санкцій до ДПС України. Усі скарги позивача були розглянуті ДПС України у період з 01 грудня 2025 року по 07 січня 2026 року. Позивачем були оскаржені до Запорізького окружного адміністративного суду податкові повідомлення-рішення, прийняті за результатами проведення фактичних перевірок (справи №№ 280/11188/25, 280/323/26, 280/2302/26, 280/2303/26, 280/2300/26, 280/2301/26, 280/2306/26, 280/2305/26, 280/2304/26, 280/2361/26, 280/2362/26). Таким чином, позивачем було подано 11 позовних заяв з належним чином засвідченими копіями документів (матеріали фактичних перевірок, запити та відповіді на них тощо). Подані позовні заяви містять в середньому 150-200 аркушів засвідчених належним чином копій документів. Враховуючи зазначене, позивач просить суд при вирішенні питання про поновлення строку звернення до адміністративного суду прийняти до уваги велику кількість позовних заяв, що він повинен був сформувати та подати до суду у скорочені терміни для захисту своїх порушених прав. Крім того, посилається на те, що позивачем подавались позовні заяви умовах великого об`єму документів, що підлягали підготуванню та в умовах діючих на території міста Запоріжжя графіків погодинних відключень електричної енергії - позивач доклав всіх можливих зусиль для своєчасного пред`явлення позовної заяви до суду, в межах строку, встановленого ч. 4 ст. 122 КАС України. Також при вирішенні питання про поновлення строку звернення до адміністративного суду просить звернути увагу на презумпцію правомірності дій та рішень платника податків, встановлену п. 4.1.4 ч. 4.1 ст. 4 ПК України, та на практику Європейського суду з прав людини.

В період з 02.04.2026 по 06.04.2026 суддя Сіпака А.В. перебував у відпустці, що підтверджується довідкою Запорізького окружного адміністративного суду від 07.04.2026 №02-35/26/31, а тому питання щодо відкриття провадження у справі, суддя вирішує у перший робочий день 07.04.2026.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 19 КАС України юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах фізичних чи юридичних осіб із суб`єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи індивідуальних актів), дій чи бездіяльності, крім випадків, коли для розгляду таких спорів законом встановлено інший порядок судового провадження.

Спір виник із публічно-правових відносин, у яких відповідач є суб`єктом владних повноважень. Зазначений спір згідно зі ст. 19 КАС України належить до юрисдикції адміністративних судів та має розглядатись у порядку адміністративного судочинства і відповідно до ч. 2 ст. 20 КАС України підсудний окружним адміністративним судам.

Щодо наявності підстав для поновлення строку звернення до суду з цим позовом суддя зазначає наступне.

Відповідно до частини першої статті 121 КАС України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Суд вирішуючи питання поважності причин пропуску строку звернення до суду, звертає увагу, що Велика Палата Верховного Суду у постанові від 08.10.2020 у справі № 9901/32/20 вказала: "...правовий інститут строків звернення до адміністративного суду за захистом свого порушеного права не містить вичерпного, детально описаного переліку причин чи критеріїв їх визначення. Натомість закон запроваджує оцінні, якісні параметри визначення таких причин - вони повинні бути поважними, реальними або, як згадано вище, непереборними і об`єктивно нездоланними на час плину строків звернення до суду. Ці причини (чи фактори об`єктивної дійсності) мають бути несумісними з обставинами, коли суб`єкт звернення до суду знав або не міг не знати про порушене право, ніщо правдиво йому не заважало звернутися до суду, але цього він не зробив і через власну недбалість, легковажність, байдужість, неорганізованість чи інші подібні за суттю ставлення до права на доступ до суду порушив ці строки.

Інакшого способу визначити, які причини належить віднести до поважних, ніж через зовнішню оцінку (кваліфікацію) змісту конкретних обставин, хронологію та послідовність дій суб`єкта правовідносин перед зверненням до суду за захистом свого права, немає. Під таку оцінку мають потрапляти певні явища, фактори та їх юридична природа; тривалість строку, який пропущений; те, чи могли і яким чином певні фактори завадити вчасно звернутися до суду, чи перебувають вони у причинному зв`язку із пропуском строку звернення до суду; яка була поведінка суб`єкта звернення протягом цього строку; які дії він вчиняв, і чи пов`язані вони з готуванням до звернення до суду".

Таким чином, поважними причинами визнаються лише ті обставини, які були об`єктивно непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені відповідними та належними доказами. За загальним правилом перебіг строку на звернення до адміністративного суду починається від дня виникнення права на адміністративний позов, тобто, коли особа дізналася або могла дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів. Отже, незнання про порушення через байдужість до своїх прав або небажання дізнатися не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду.

Верховний Суд у складі судової палати з розгляду справ щодо податків, зборів та інших обов`язкових платежів Касаційного адміністративного суду у постанові від 26 листопада 2020 року у справі № 500/2486/19 уже сформував правовий висновок, відповідно до якого норма пункту 56.19 статті 56 ПК України є спеціальною щодо норми частини четвертої статті 122 КАС України, має перевагу в застосуванні у податкових спорах і регулює визначену її предметом групу правовідносин - оскарження в судовому порядку податкових повідомлень-рішень та інших рішень контролюючих органів про нарахування грошових зобов`язань за умови попереднього використання позивачем досудового порядку вирішення спору (застосування процедури адміністративного оскарження - абзац 3 пункту 56.18 статті 56 ПК України). Вона встановлює строк для їх оскарження протягом місяця, що настає за днем закінчення процедури адміністративного оскарження відповідно до пункту 56.17 цієї статті.

Справа № 500/2486/19 є подібною до справи, що розглядається, і за предметом спору, і за суб`єктним складом, і за правовою природою правовідносин.

Більше того, Верховний Суд у постанові від 10 травня 2024 року у справі №520/1810/23, констатував, що строк звернення до суду з позовом про скасування податкового повідомлення-рішення за умови попереднього використання досудового порядку вирішення становить один місяць, що настає за днем закінчення процедури адміністративного оскарження.

З огляду на викладене суддя висновує, що за сформованою судовою практикою, яка є обов`язковою для врахування, строк звернення до суду з позовом про скасування податкового повідомлення-рішення або іншого рішення контролюючого органу про нарахування грошового зобов`язання за умови попереднього використання досудового порядку становить один місяць, що настає за днем закінчення процедури адміністративного оскарження.

Таким чином, суддя зазначає, що якщо платник податків оскаржував рішення контролюючого органу в досудовому (адміністративному) порядку, яке передбачає нарахування грошових зобов`язань (наприклад, податкове повідомлення-рішення), - строк звернення до суду становить 1 місяць (пункт 56.19 статті 56 ПК України).

Вказана правова позиція міститься в постанові Великої Палати Верховного Суду від 16.07.2025 у справі №500/2276/24.

Суддя враховує, що до подання позовної заяви до суду позивач оскаржив до Державної податкової служби України спірні податкові повідомлення-рішення від 24.10.2025 та 27.10.2025, які передбачають нарахування грошових зобов`язань.

Таким чином, позивач застосував процедуру досудового адміністративного оскарження рішення контролюючого органу, що підтверджується матеріалами позовної заяви. Тобто, відбувалась процедура адміністративного оскарження податкових повідомлень-рішень, яка закінчилась 02.01.2026 - в день отримання позивачем рішення ДПС України №50/6/99-00-06-03-02-06.

Отже, при зверненні позивача до суду з позовом про оскарження податкових повідомлень-рішень після оскарження цих рішень контролюючого органу в досудовому (адміністративному) порядку підлягала застосуванню норма пункту 56.19 статті 56 ПК України, яка є спеціальною щодо норми частини четвертої статті 122 КАС України.

Оскільки у цій справі процедура адміністративного оскарження була закінчена ухваленням рішення Державної податкової служби України про результати розгляду скарги позивача, якими залишені без змін податкові повідомлення-рішення від 23.10.2025, а скарга позивача - без задоволення, а зазначене рішення позивачем отримано 02.01.2026, відлік місячного строку для звернення до суду після закінчення процедури адміністративного оскарження у позивача розпочався 02.01.2026.

Отже, суддя висновує про пропуск позивачем встановленого законом місячного строку звернення до суду з цим позовом.

Посилання позивача на факт його звернення до суду з 11 позовами щодо оскарження податкових повідомлень-рішень податкових органів, прийнятих за подібних обставин суддя відхиляє, оскільки з даних КП Діловодство спеціалізованого суду вбачається звернення позивача до суду з більшістю з таких позовів із пропуском строку звернення до суду. По 7 з 11 позовів постановлені ухвали про залишення позовів без руху через пропуск строку звернення до суду й за змістом зазначених ухвал про залишення позовів без руху ці сім позовів були надіслані до суду в один день 12.03.2026 (справи №№ 280/2300/26, 280/2301/26, 280/2303/26, 280/2304/26, 280/2305/26, 280/2306/26, 280/2361/26). При цьому з даних КП Діловодство спеціалізованого суду вбачається, що лише з двома з одинадцяти позовів позивач звернувся до суду 19.12.2025 та 15.01.2026, сім позовів надійшло до суду 17.03.2026 та два 18.03.2026. Тобто, протягом другої половини січня, лютого та першої половини березня 2026 року (майже два місяці) від позивача до суду не надійшло жодного позову.

Відповідно, суддя відхиляє посилання позивача на факт його звернення до суду з одинадцятьма однотипними позовами (більшість з яких подано з пропуском строку звернення до суду), та не визнає цю обставину поважною причиною пропуску строку звернення до суду з цим позовом.

Разом з тим, суддя визнає поважною причину пропуску строку звернення до суду з цим позовом тривале обмеження енергопостачання в м. Запоріжжі в січні-березні 2026 року, при цьому суддя враховує офіційну інформацію про графіки погодинних відключень для підгрупи 6.2 (до якої віднесена адреса місцезнаходження позивача), розміщені в мережі Інтернет на офіційній сторінці АТ Запоріжжяобленерго (https://www.zoe.com.ua/outage/).

За таких обставин суддя частково приймає наведені у заяві позивача про поновлення строку звернення до суду доводи, приймає до уваги незначний строк пропуску строку звернення до суду (строк для звернення закінчився 02.02.2026, а позов надіслано до суду 17.03.2026, тобто минуло 43 дні), у зв`язку з чим з метою забезпечення доступу позивача до правосуддя вважає за необхідне поновити строк звернення до суду з цим позовом.

Згідно із ч. 2 ст. 171 КАС України суддя відкриває провадження в адміністративній справі на підставі позовної заяви, якщо відсутні підстави для залишення позовної заяви без руху, її повернення чи відмови у відкритті провадження у справі.

Враховуючи викладене, підстав для залишення позовної заяви без руху, її повернення чи відмови у відкритті провадження у справі суддею не встановлено.

За наслідками розгляду матеріалів позовної заяви, суд дійшов висновку про необхідність відкрити провадження в адміністративній справі.

Відповідно до вимог статей 12, 257, 259 КАС України дана позовна заява підпадає під розгляд в порядку спрощеного позовного провадження.

У зв`язку із викладеним, суд вважає можливим призначити справу до судового розгляду за правилами спрощеного позовного провадження.

В порядку підготовки справи до судового розгляду суддя вважає за необхідне витребувати від відповідача всі документи та матеріали, які були ним враховані під час прийняття оскаржуваних рішень.

Враховуючи вищевикладене та керуючись ст.ст. 80, 123, 171, 241, 248, 256, 262 КАС України, суддя

УХВАЛИВ:

Поновити Товариству з обмеженою відповідальністю ГРЯДКА ОРАНЖ строк звернення до суду з цим позовом.

Відкрити провадження у Запорізькому окружному адміністративному суді за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю ГРЯДКА ОРАНЖ до Головного управління ДПС у Запорізькій області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень, за правилами спрощеного позовного провадження.

Справа розглядатиметься одноособово суддею Сіпакою А.В. в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін (у письмовому провадженні), протягом тридцяти днів із дня відкриття провадження у справі.

Встановити відповідачу п`ятнадцятиденний строк з дня вручення цієї ухвали для подання суду відзиву на позовну заяву, який має відповідати вимогам ст. 162 КАС України, разом із усіма письмовими та електронними доказами (які можливо доставити до суду), висновками експертів і заявами свідків на його обґрунтування. Копія відзиву та доданих до нього документів повинна бути надіслана іншим учасникам справи одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду.

Відповідно до ч. 4 ст. 159 КАС України неподання суб`єктом владних повноважень відзиву на позов без поважних причин може бути кваліфіковано судом як визнання позову.

Встановити позивачу п`ятиденний строк з дня отримання відзиву для подання відповіді на відзив, копія якої одночасно з поданням до суду повинна бути надіслана іншим учасникам справи.

Встановити відповідачу п`ятиденний строк з дня отримання відповіді на відзив для подання заперечення, копія якого одночасно з поданням до суду повинна бути надіслана іншим учасникам справи.

Витребувати від відповідача всі документи та матеріали, які були ним враховані під час прийняття оскаржуваних рішень.

Повідомити учасників справи про необхідність надання до суду доказів надсилання (надання) іншим учасникам справи копій доказів (крім речових), що подаються до суду. В іншому випадку суд не візьме до уваги відповідні докази, крім випадку, якщо такі докази є у відповідного учасника справи або обсяг доказів є надмірним, або вони подані до суду в електронній формі, або є публічно доступними.

Копію даної ухвали направити учасникам справи.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо даної справи в мережі Інтернет за веб-адресою сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України - http://adm.zp.court.gov.ua/sud0870/gromadyanam/csz/.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя А.В. Сіпака