Справа № 480/10193/24
Суддя: Бегунц А.О.
Дата ухвалення: 2026-04-01 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 квітня 2026 р.Справа № 480/10193/24
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді: Бегунца А.О.,

Суддів: П`янової Я.В. , Русанової В.Б. ,

за участю секретаря судового засідання Реброва А.О.

представника позивача Яковлєва Є.В.

представника відповідача Дмитренко Г.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою Вінницької митниці на рішення Сумського окружного адміністративного суду від 21.11.2025, головуючий суддя І інстанції: В.О. Павлічек, вул. Герасима Кондратьєва, 159, м. Суми, 40602, повний текст складено 21.11.25 року по справі № 480/10193/24

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "МУЛЬТІТУЛ-СТАНДАРТ"

до Вінницької митниці

про визнання протиправним, скасування рішення та картки відмови,

ВСТАНОВИВ:

Позивач, Товариство з обмеженою відповідальністю "Мультітул - Стандарт" звернувся до Сумського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Вінницької митниці в якому просив суд:

- визнати протиправними та скасувати рішення про коригування митної вартості товарів №UА401060/2024/000079/2 від 12.11.2024 та картку відмови №UA401060/2024/000245 від 12.11.2024;

- визнати протиправними та скасувати рішення про коригування митної вартості товарів №UА401060/2024/000080/2 від 12.11.2024 та картку відмови №UА401060/2024/000246 від 12.11.2024.

В обгрунтування позовних вимог зазначено, що 11.11.2024 позивачем подано до відповідача електронну митну декларацію, яка прийнята митним органом з присвоєнням їй номера №24UA07U0 для митного оформлення (випуску) товарів. Натомість 12.11.2024 відповідачем прийнято рішення про коригування митної вартості товарів №UA401060/2024/000079/2, в якому вказано, що заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано та визначено митну вартість за 6 (резервним) методом. Відповідачем також прийнято картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA401060/2024/000245 від 12.11.2024. Також 11.11.2024 позивачем подано до відповідача електронну митну декларацію, яка прийнята митним органом з присвоєнням їй номера №24UA06U0, для митного оформлення (випуску) товарів. Однак, 12.11.2024 відповідачем прийнято рішення про коригування митної вартості товарів №UA401060/2024/000080/2, в якому вказано, що заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано та визначено митну вартість за 6 (резервним) методом. Відповідачем також прийнято картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA401060/2024/000246 від 12.11.2024. Позивачем вважає, що ним надано відповідачу всі необхідні документи для підтвердження митної вартості задекларованого товару, у поданих документах містяться всі складові для підтвердження митної вартості, а тому рішення та картки відмови є протиправними та підлягають скасуванню.

Рішенням Сумського окружного адміністративного суду від 21.11.2021 позовні вимоги задоволено.

Визнано протиправними та скасовано рішення про коригування митної вартості товарів №UА401060/2024/000079/2 від 12.11.2024 та картку відмови №UA401060/2024/000245 від 12.11.2024.

Визнано протиправними та скасовано рішення про коригування митної вартості товарів №UА401060/2024/000080/2 від 12.11.2024 та картку відмови №UА401060/2024/000246 від 12.11.2024.

Стягнуто на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Мультітул-Стандарт" за рахунок бюджетних асигнувань Вінницької митниці суму судового збору у розмірі 23622,93 грн.

Стягнуто на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Мультітул-Стандарт" за рахунок бюджетних асигнувань Вінницької митниці витрати на професійну правничу допомогу у сумі 20000,00 грн.

Не погодившись з вказаним рішенням, відповідачем Вінницькою митницею подано апеляційну скаргу, в якій, вказуючи на порушення норм права та невідповідність висновків суду першої інстанції обставинам справи, просить рішення Сумського окружного адміністративного суду від 21.11.2021 скасувати та ухвалити рішення, яким у задоволенні позовних вимог відмовити.

В обгрунтування вимог апеляційної скарги зазначено, судом першої інстанції в рішенні не враховано доводи відповідача, не надано правової оцінки доказам по справі. Зазначає, що відповідач, при прийнятті спірних рішень, діяв відповідно до норм чинного законодавства, а отже рішення суду першої інстанції підлягає скасуванню, з підстав наведених в апеляційній скарзі.

Відповідно до відзиву на апеляційну скаргу позивачем зазначено, що суд першої інстанції в повному обсязі встановив обставини справи і вони є доведеними, при цьому відповідачем не надано доказів на спростування висновків суду першої інстанції в оскаржуваному рішення. Також, позивач просить рішення суду першої інстанції залишити без змін, а у задоволенні апеляційної скарги відмовити.

В судовому засіданні представник відповідача просив рішення суду першої інстанції скасувати, з підстав наведених в апеляційній скарзі та у задоволенні позовних вимог відмовити.

Представник позивача просив рішення суду першої інстанції залишити без змін, а у задоволенні вимог апеляційної скарги відмовити.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, пояснення сторін, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів дійшла до висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, з наступних підстав.

Матеріалами справи підтверджено, що 17.07.2024 між ТОВ "МУЛЬТІТУЛ-СТАНДАРТ" (Покупець) та RAJHANS TRADING FZCO (Постачальник) укладено контракт № RTTF20240717 (далі - Контракт).

Додатковими угодами б/н від 12.08.2024 та б/н від 31.07.2024 до Контракту між Товариством з обмеженою відповідальністю "МУЛЬТІТУЛ-СТАНДАРТ" та RAJHANS TEXTILE TRADING FZCO доповнено розділ 3 Контракту.

Для митного оформлення (випуску) товарів, які поставлено згідно з Контрактом, декларантом позивача подано до Вінницької митниці:

1) 11.11.2024 митну декларацію №24UA07U0;

2) 11.11.2024 митну декларацію №24UA06U0.

На підтвердження заявленої в митній декларації № 24UА07U0 від 11.11.2024 інформації, зокрема, митної вартості товару, яка становить 49194,55 доларів США, разом із декларацією подано наступні документи: пакувальний лист (Packing list) № RAJTT240807 від 07.08.2024; рахунок-фактура (інвойс) (Commercial invoice) № RAJTT240807 від 07.08.2024; коносамент (Bill of lading) № 42 від 12.08.2024; автотранспортна накладна (Road consignment note) № 2530 від 05.11.2024; декларація (Dispatch note model ТІ) №24ROCT1900P49142L7 від 07.11.2024; декларація про походження товару (Declaration of origin) № RAJTT240807 від 07.08.2024; акт про проведення огляду (переогляду) товарів, транспортних засобів, ручної поклажі та багажу (у всіх випадках митного огляду, крім передбаченого описом позиції "1701") №UA408050/2024/001959 від 10.11.2024; висновок про вартісні характеристики товару, підготовлений спеціалізованою експертною організацією №20-39/11-2024 від 11.11.2024 року; розрахунок ціни (калькуляція) № RAJTT240807 від 07.08.2024 (з перекладом); зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу товарів (крім позначеного кодом 4104), подання якого для митного оформлення не супроводжується поданням пов`язаних з ним посередницьких (зовнішньоекономічних та/або внутрішніх) договорів № RTTF20240717 від 17.07.2024; доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) № б/н від 12.08.2024; видаткова накладна № RAJTT240807 від 07.08.2024 (з перекладом); відвантажувальна специфікація №RAJTT240807 від 07.08.2024 (з перекладом); комерційна пропозиція № RAJHANS20240709 від 09.07.2024 (з перекладом); лист №11/04-3 від 04.11.2024 з інформацією від ТОВ "МУЛЬТІТУЛ- СТАНДАРТ", що страховка не здійснювалася; лист №11/04-4 від 04.11.2024 з інформацією від ТОВ "МУЛЬТІТУЛ- СТАНДАРТ", що вантаж не підлягає процедурі ліцензування під час імпорту; лист №RAJTT240807-1 від 07.08.2024 з інформацією від продавця, що вартість перевезення, логістика, вантажно-розвантажувальні роботи включені в ціну товару (з перекладом); лист №RAJTT240807-2 від 07.08.2024 з інформацією від продавця, що посередницькі послуги не залучалися (з перекладом); лист №RAJTT240807-3 від 07.08.2024 з інформацією від продавця, що страхування вантажу не здійснювалося (з перекладом); лист №RAJTT240807-4 від 07.08.2024 з інформацією від продавця, що ліцензування товару не передбачено (з перекладом); лист №RAJTT240807-5 від 07.08.2024 з інформацією від продавця, що ніяких платежів від третіх осіб не отримано (з перекладом); прейскурант (прайс-лист) №RAJHANS20240719/002 від 17.07.2024 (з перекладом); якісний опис №RAJTT240807 від 07.08.2024 (з перекладом).

11.11.2024 відповідачем направлено повідомлення позивачу № 833769, в якому зазначено: "Керуючись положеннями частини 2 статті 53 Митного кодексу України, прошу надати наступні додаткові документи: - додатки до контракту, у разі наявності; - транспортні (перевізні) документи, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; - якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваних товарів".

11.11.2024 позивачем надано наступні відповіді на повідомлення відповідача, в яких зазначено, що у відповіді № 11/11/24-4 про надання додатків до контракту вказано, що додаткова угода № б/н від 12.08.2024 до Контракту ТОВ "МУЛЬТІТУЛ- СТАНДАРТ" подано разом із митною декларацією № 24UA07U0 та вже знаходиться у відповідача.

- у відповіді № 11/11/24-5 - щодо надання транспортних (перевізних) документів, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів вказано, що відповідно до ст.3 Контракту №RTTF20240717 від 17.07.2024 встановлено, що поставка Товару за цим договором здійснюється у повній відповідності з ІНКОТЕРМС-2010. Умови постачання визначаються і узгоджуються Сторонами для кожної окремої партії товару і вказуються в інвойсі. У Commercial invoice (рахунку-фактурі) №RAJTT240807 від 07.08.2024 визначено умову поставки СРТ Kharkiv, Ukraine. Згідно з правилами Інкотермс 2010: СРТ означає, що продавець доставить товар названому їм перевізнику. Крім цього, продавець зобов`язаний оплатити витрати, пов`язані з перевезенням товару до названого пункту призначення. Тобто сторони домовились, що витрати на транспортування вже включені у вартість товару. Отже, враховуючи, що витрати на транспортування включені у вартість товару надання ТОВ "МУЛЬТІТУЛ-СТАНДАРТ" транспортних (перевізних) документів, а також документів, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів не вимагається.

- у відповіді № 11/11/24-6 вказано, що статтею 5 Контракту №RTTF20240717 від 17.07.2024 встановлено, що Сторони домовилися, що оплата Товару здійснюється, як правило, на умовах відстрочки платежу - три місяці з моменту поставки (митного оформлення). Можлива стовідсоткова передоплата, на розсуд покупця. Рахунком-фактурою (інвойсом) №RAJTT240807 від 07.08.2024 передоплату не визначено. Тобто сторони домовилися, що оплата Товару здійснюється на умовах відстрочки платежу - три місяці з моменту поставки (митного оформлення). На момент митного оформлення оплата за партію оцінюваного товару не була здійснена. Отже, рахунок не сплачено, банківські платіжні документи відсутні, відповідно до п.4 ч. 2 ст. 53 МК України надання ТОВ "МУЛЬТІТУЛ- СТАНДАРТ" вказаних документів на законодавчому рівні не вимагається.

Також 11.11.2024 відповідачем направлено позивачу повідомлення № 833773 в якому зазначалося: "Надані до митного оформлення документи мають розбіжності та не містять достовірних відомостей про визначення митної вартості, які базуються на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню, а саме: Статтею 5 контракту від 17.07.2024 RTTF20240717 передбачена можливість як після оплати, так і передоплати, разом з тим, в інвойсі відсутні відомості щодо форми та термінів оплати. В графі 44 МД банківський документ відсутній; - наданий до митного оформлення Висновок експерта №20-39/11-2024 від 11.11.2024 взято митницею до уваги, але він не може слугувати підставою для підтвердження заявленої митної вартості товарів, через невідповідність вимогам ст. 12 Закону України "Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні" від 12.07.2001 №2658-ІІІ зі змінами та пп. 56-60 Національного стандарту №1 "Загальні засади оцінки майна та майнових прав", затверджений Постановою КМУ від 10.09.2003 №1440 зі змінами; наданий до митного оформлення прайс-лист є по суті офертою для конкретного покупця, тобто виданий безпосередньо ТОВ "МУЛЬТІТУЛ-СТАНДАРТ" та не відображає "дійсну вартість " у розумінні ст. VІІ Генеральної угоди про тарифи й торгівлю 1994 року. Згідно загальноприйнятої світової практики прейскурант (прайс-лист) - це довідник цін (тарифів) на товари та/або види послуги, який адресований невизначеному колу покупців. Окрім того, у наданому документі не зазначено конкретної одиниці виміру - чи погонні метри, чи квадратні метри. Згідно частини 2 статті 3 контракту, умови поставки визначаються і узгоджуються Сторонами для кожної окремої партії товару і вказуються в інвойсі. Заявлені в інвойсі умови поставки - СРТ Харків, Україна, разом з тим, частиною 3 статті 3 контракту обумовлено, що Постачальник зобов`язаний завантажити товар на борт судна в порту навантаження в зазначену дату або в узгоджений період, а такі умови контракту відповідають умовам поставки згідно Інкотермс - FOB порт країни відправлення (Китай). Вказане свідчить про не включення у ціну товару вартості транспортних витрат у повному обсязі. Керуючись положеннями частини 3 статті 53 Митного кодексу України, прошу надати наступні додаткові документи: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 7) копію митної декларації країни експорту; 8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями.

11.11.2024 позивачем надано відповіді на повідомлення № 833773 митного органу, в яких зазначено, що п. 4 ч. 2 ст. 53 МК України передбачено, що банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару надаються за умови якщо рахунок сплачено. Статтею 5 Контракту № RTTF20240717 від 17.07.2024 встановлено, що сторони домовилися, що оплата товару здійснюється, як правило, на умовах відстрочки платежу - три місяці з моменту поставки (митного оформлення). Можлива стовідсоткова передоплата, на розсуд покупця.

Рахунком-фактурою (інвойсом) № RAJTT240807 від 07.08.2024 передоплату не визначено. Тобто сторони домовилися, що оплата Товару здійснюється на умовах відстрочки платежу - три місяці з моменту поставки (митного оформлення). На момент митного оформлення оплата за партію оцінюваного товару не здійснена. Отже, рахунок не сплачено, банківські платіжні документи відсутні, а тому відповідно до п. 4 ч. 2 ст. 53 МК України надання ТОВ "МУЛЬТІТУЛ-СТАНДАРТ" таких документів на законодавчому рівні не вимагається.

- у відповіді № 11/11/24-8 вказано, що п. 8 ч. З ст. 53 МК України встановлено, що митний орган виключно у встановлених цією частиною випадках може витребувати такі додаткові документи, як висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини, та лише у випадку наявності такого документа. Висновок експерта №20-39/11-2024 від 11.11.2024 наданий додатково на підтвердження відсутності заниження митної вартості товару.

- у відповіді № 11/11/24-9 вказано, що п. 6 ч. 3 ст. 53 МК України встановлено, що митний орган виключно у встановлених цією частиною випадках може витребувати такі додаткові документи, як каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару, та лише у випадку наявності такого документа. Прайс-лист №RAJHANS20240719/002 від 17.07.2024 ТОВ "МУЛЬТІТУЛ-СТАНДАРТ" подано разом із митною декларацією № 24UA07U0 та він додатково підтверджує правильність визначення митної вартості товарів декларантом.

- у відповіді № 11/11/24-10 вказано, що відповідно до ст. 3 Контракту № RTTF20240717 від 17.07.2024 встановлено, що поставка товару за цим договором здійснюється у повній відповідності з ІНКОТЕРМС-2010. Умови постачання визначаються і узгоджуються Сторонами для кожної окремої партії товару і вказуються в інвойсі. У Commercial invoice (рахунку-фактурі) №RAJTT240807 від 07.08.2024 визначено умову поставки СРТ Kharkiv, Ukraine. Згідно з правилами Інкотермс 2010: СРТ означає, що продавець доставить товар названому їм перевізнику. Крім цього, продавець зобов`язаний оплатити витрати, пов`язані з перевезенням товару до названого пункту призначення. Тобто сторони домовились, що витрати на транспортування вже включені у вартість товару. Одночасно з митною декларацією №24UA07U0 Відповідачу надано калькуляцію собівартості товару № RAJTT240807 від 07.08.2024, а також лист продавця №RAJTT240807-1 від 07.08.2024 на підтвердження того факту, що вартість перевезення, логістика, вантажно-розвантажувальні роботи включені в ціну товару. Отже, умовами поставки є саме СРТ, а не FOB і витрати на транспортування вже включені у вартість товару (копія відповіді надається у додатках).

- у відповіді №11/11/24-11 вказано, що у відношенні товару відвантаженого по інвойсу №RAJTT240807 від 07.08.2024 договір (угода, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається, не укладався. Отже, укладання договору (угоди, контракту) із третіми особами, пов`язаного з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається, не здійснювалося, а тому відповідно до п. 1 ч. 3 ст. 53 МК України надання ТОВ "МУЛЬТІТУЛ- СТАНДАРТ" вказаних документів не вимагається.

- у відповіді №11/11/24-12 вказано, що за контрактом №RTTF20240717 від 17.07.2024 не передбачено отримання платежів від третіх осіб, платежів від третіх осіб не отримано, що підтверджується також вже наявним у відповідача листом продавця №RAJTT240807-5 від 07.08.2024. Отже, ніяких платежів від третіх осіб не отримано, а тому відповідно до п.2 ч.3 ст. 53 МК України надання ТОВ "МУЛЬТІТУЛ-СТАНДАРТ" рахунків про здійснення платежів третім особам на користь продавця не вимагається.

- у відповіді № 11/11/24-13 вказано, що у відношенні товару відвантаженого по інвойсу №RAJTT240807 від 07.08.2024 посередницькі послуги не залучалися, що підтверджується також вже наявним у відповідача листом продавця №RAJTT240807-2 від 07.08.2024. Отже, комісійні, посередницькі послуги не залучалися, а тому відповідно до п.3 ч.3 ст. 53 МК України надання ТОВ "МУЛЬТІТУЛ-СТАНДАРТ" рахунків про сплату комісійних, посередницьких послуг не вимагається.

- у відповіді №11/11/24-14, вказано, що статтею 5 Контракту №RTTF20240717 від 17.07.2024 встановлено, що сторони домовилися, що оплата товару здійснюється, як правило, на умовах відстрочки платежу три місяці з моменту поставки (митного оформлення). Можлива стовідсоткова передоплата, на розсуд покупця. Рахунком-фактурою (інвойсом) № RAJTT240807 від 07.08.2024 передоплату не визначено. Тобто сторони домовилися, що оплата товару здійснюється на умовах відстрочки платежу три місяці з моменту поставки (митного оформлення). На момент митного оформлення оплата за партію оцінюваного товару не здійснена. Отже, рахунок не сплачено, банківські платіжні документи відсутні, а тому відповідно до п. 4 ч. 3 ст. 53 МК України надання ТОВ "МУЛЬТІТУЛ-СТАНДАРТ" виписки з бухгалтерської документації не вимагається.

- у відповіді №11/11/24-15, вказано, що декларацію № 24ROCT1900P49142L7 від 07.11.2024 ТОВ "МУЛЬТІТУЛ-СТАНДАРТ" подано разом із митною декларацією № 24UA07U0 та вже знаходиться у відповідача.

- у відповіді №11/11/24-16, вказано, що висновок експерта №20-39/11-2024 від 11.11.2024, підготовлений ТОВ "Одеський аукціонний центр" ТОВ "МУЛЬТІТУЛ- СТАНДАРТ" подано разом з митною декларацією № 24UA07U0 та вже знаходиться у відповідача.

12.11.2024 відповідачем прийнято рішення про коригування митної вартості товарів №UA401060/2024/000079/2, в якому, заявлену декларантом митну вартість відкореговано за 6 (резервним) методом.

В зазначеному рішення вказано обґрунтування причин, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано на підставі вимог ст.ст.: 54, 55, 57-58 МК України: 1) невідповідність обраного декларантом методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 МКУ, в зв`язку з тим, що використані декларантом відомості не підтверджені в повній мірі документально, а також в зв`язку з тим, що документи подані декларантом, містять розбіжності які мають вплив на правильність визначення митної вартості та не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари: статтею 5 контракту від 17.07.2024 RTTF20240717 передбачена можливість як після оплати, так і передоплати, разом з тим, в інвойсі відсутні відомості щодо форми та термінів оплати. Відповідно до статті 49 МКУ, митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, проте банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару, у графі 44 МД відсутні та на вимогу митного органу до митного оформлення не надані; наданий до митного оформлення Висновок експерта № 20-39/11-2024 від 11.11.2024 взято митницею до уваги, але він не може слугувати підставою для підтвердження заявленої митної вартості товарів, через невідповідність вимогам ст. 12 Закону України "Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні" від 12.07.2001 № 2658-ІІІ зі змінами та пп. 56-60 Національного стандарту МІ "Загальні засади оцінки майна та майнових прав", затверджений Постановою КМУ від 10.09.2003 М1440 зі змінами; згідно частини 2 статті 3 контракту, умови поставки визначаються і узгоджуються Сторонами для кожної окремої партії товару і вказуються в інвойсі. Заявлені в інвойсі умови поставки - СРТ Харків, Україна, разом з тим, частиною 3 статті 3 контракту обумовлено, що Постачальник зобов`язаний завантажити товар на борт судна в порту навантаження в зазначену дату або в узгоджений період, а такі умови контракту відповідають умовам поставки згідно Інкотермс - FOB порт країни відправлення (Китай). Вказане свідчить про не включення у ціну товару вартості транспортних витрат у повному обсязі; наданий до митного оформлення прайс-лист є по суті офертою для конкретного покупця, тобто виданий продавцем безпосередньо ТОВ " МУЛЬТІТУЛ-СТАНДАРТ" та не відображає "дійсну вартість" у розумінні ст. VII Генеральної угоди про тарифи й торгівлю 1994 року. Згідно загальноприйнятої світової практики прейскурант (прайс-лист) - це довідник цін (тарифів) на товари та/або види послуги, який адресований новизначеному колу покупців; наявні рішення про визначення митної вартості за подібним товаром по даному підприємству; а також, у зв`язку з ненаданням декларантом всіх витребуваних додаткових документів, передбачених ст.53 МКУ: документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; додаткові угоди до контракту; банківські платіжні документи; договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); виписку з бухгалтерської документації; копію митної декларації країни експорту;

Джерелом числового значення митної вартості товару №1 у зазначеному рішенні вказано МД від 05.09.2024 №UA102020/2024/005223, за якою у максимально наближений час за резервним методом оформлено товар "Текстильний матеріал просочений акриловим просоченням. Виготовлений з синтетичних комплексних поліефірних ниток. Виробник: ZHEJIANG FANTASY INTERNATIONAL TRADE CO., LTD. Країна виробництва : CN." та складає 3,97 USD за кг.

Джерелом числового значення митної вартості товару №2 у зазначеному рішенні є МД від 15.10.2024 №UA102020/2024/005962, за якою у максимально наближений час за резервним методом оформлено товар "Трикотажне полотно поперечно в`язане, виготовлено з синтетичних волокон 100% поліестер, пофарбована в різні кольори. При виробництві тканини еластомірні і гумові нитки не використовувалися. Пропиши, дублювання та покриття пластмасами, що спостерігаються неозброєним оком, відсутнє. Виробник: ZHEJIANG FANTASY INTERNATIONAL TRADE CO., LTD. Країна виробництва : CN." та складає 3,97 USD за кг.

Відповідачем також прийнято картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA401060/2024/000245 від 12.11.2024.

Через винесення відповідачем картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA401060/2024/000245 від 12.11.2024 та рішення про коригування митної вартості товарів №UA401060/2024/000079/2 від 12.11.2024, позивач подав нову митну декларацію ІМ 40 ДЕ МД №24UA31U9.

Різниця між сумами платежів, нарахованими за митною вартістю згідно інвойсу №RAJTT240807 від 07.08.2024 та сумами платежів, нарахованими за митною вартістю, визначеною відповідачем склала 587134,42 гривень.

На підтвердження заявленої в митній декларації №24UА06U0 від 11.11.2024 інформації, зокрема, митної вартості товару, яка становить 49422,82 доларів США, разом із декларацією подано наступні документи: пакувальний лист (Packing list) №RAJTT240729 від 29.07.2024; рахунок-фактура (інвойс) (Commercial invoice) №RAJTT240729 від 29.07.2024; коносамент (Bill of lading) №82 від 31.07.2024; автотранспортна накладна (Road consignment note) №2070 від 07.11.2024; декларація (Dispatch note model ТІ) №24ROCT1900K49153L5 від 07.11.2024; декларація про походження товару (Declaration of origin) №RAJTT240729 від 29.07.2024; акт про проведення огляду (переогляду) товарів, транспортних засобів, ручної поклажі та багажу (у всіх випадках митного огляду, крім передбаченого описом позиції "1701") №UA408050/2024/001955 від 10.11.2024; висновок про вартісні характеристики товару, підготовлений спеціалізованою експертною організацією №20-40/11-2024 від 11.11.2024; розрахунок ціни (калькуляція) №RAJTT240729 від 29.07.2024 (з перекладом); зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу товарів (крім позначеного кодом 4104), подання якого для митного оформлення не супроводжується поданням пов`язаних з ним посередницьких (зовнішньоекономічних та/або внутрішніх) договорів №RTTF20240717 від 17.07.2024; доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) б/н від 31.07.2024; видаткова накладна №RAJTT240729 від 29.07.2024 (з перекладом); відвантажувальна специфікація №RAJTT240729 від 29.07.2024 (з перекладом); комерційна пропозиція RAJHANS20240709 від 09.07.2024 (з перекладом); лист №10/22-1 від 22.10.2024 з інформацією від ТОВ "МУЛЬТІТУЛ- СТАНДАРТ", що страховка не здійснювалася; лист №10/22-2 від 22.10.2024 з інформацією від ТОВ "МУЛЬТІТУЛ- СТАНДАРТ", що вантаж не підлягає процедурі ліцензування під час імпорту; лист №RAJTT240729-1 від 29.07.2024 з інформацією від продавця, що вартість перевезення, логістика, вантажно-розвантажувальні роботи включені в ціну товару (з перекладом); лист №RAJTT240729-2 від 29.07.2024 з інформацією від продавця, що посередницькі послуги не залучалися (з перекладом); лист №RAJTT240729-3 від 29.07.2024 з інформацією від продавця, що страхування вантажу не здійснювалося (з перекладом); лист №RAJTT240729-4 від 29.07.2024 з інформацією від продавця, що ліцензування товару не передбачено (з перекладом); лист №RAJTT240729-5 від 29.07.2024 з інформацією від продавця, що ніяких платежів від третіх осіб не отримано (з перекладом); прейскурант (прайс-лист) №RAJHANS20240719/004 від 17.07.2024 (з перекладом); якісний опис №RAJTT240729 від 29.07.2024 (з перекладом).

11.11.2024 відповідачем направлено повідомлення позивачу № 833764, в якому зазначено про необхідність надання наступних документів: якщо рахунок сплачено - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; якщо здійснювалося страхування - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

11.11.2024 позивачем надано відповіді на повідомлення митного органу, в яких зазначено, що статтею 5 Контракту № RTТР20240717 від 17.07.2024 встановлено, що сторони домовилися, що оплата товару здійснюється, як правило, на умовах відстрочки платежу - три місяці з моменту поставки (митного оформлення). Можлива стовідсоткова передоплата, на розсуд покупця. Рахунком-фактурою (інвойсом) № КАХГТ240729 від 29.07.2024 передоплату не визначено. Тобто сторони домовилися, що оплата товару здійснюється на умовах відстрочки платежу - три місяці з моменту поставки (митного оформлення). На момент митного оформлення оплата за партію оцінюваного товару не здійснена. Отже, рахунок сплачено не було, банківські платіжні документи відсутні, а тому відповідно до п. 4 ч. 2 ст. 53 МК України надання ТОВ "МУЛЬТІТУЛ-СТАНДАРТ" таких документів на законодавчому рівні не вимагається.

- у відповіді № 11/11/24-2 вказано, що всі необхідні та наявні у ТОВ "МУЛЬТІТУЛ-СТАНДАРТ" документи, як за ч.2 ст. 53 МК України на підтвердження митної вартості, так і додаткові документи за ч. ч. 3,4 ст. 53 МК України відповідачу вже надано та вони вже знаходяться у митного органу.

- у відповіді № 11/11/24-3 вказано, що страхування вантажу за інвойсом № RAJTT240729 від 29.07.2024 не здійснювалося, що підтверджується наявними у відповідача листом продавця №RAJTT240729-3 від 29.07.2024 та листом ТОВ "МУЛЬТІТУЛ-СТАНДАРТ" №10/22-1 від 22.10.2024, тому необхідність подання документів за п.8 ч. 2 ст. 53 МК України виключається.

Також 11.11.2024 відповідачем направлено позивачу повідомлення № 833778 в якому зазначалося: "Надані до митного оформлення документи мають розбіжності та не містять достовірних відомостей про визначення митної вартості, які базуються на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню, а саме: Статтею 5 контракту від 17.07.2024 №RTTF20240717 передбачена можливість як після оплати, так і передоплати, разом з тим, в інвойсі відсутні відомості щодо форми та термінів оплати. В графі 44 МД банківський документ відсутній; наданий до митного оформлення Висновок експерта №20-40/11-2024 від 11.11.2024 взято митницею до уваги, але він не може слугувати підставою для підтвердження заявленої митної вартості товарів, через невідповідність вимогам ст. 12 Закону України "Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні" від 12.07.2001 №2658-ІІІ зі змінами та пп. 56-60 Національного стандарту №1 "Загальні засади оцінки майна та майнових прав", затверджений Постановою КМУ від 10.09.2003 №1440 зі змінами; в самому висновку зазначено, що експерт визначив не митну, а ринкову вартість; наданий до митного оформлення прайс-лист є по суті офертою для конкретного покупця, тобто виданий безпосередньо ТОВ "МУЛЬТІТУЛ-СТАНДАРТ" та не відображає "дійсну вартість" у розумінні ст. VII Генеральної угоди про тарифи й торгівлю 1994 року. Згідно загальноприйнятої світової практики прейскурант (прайс-лист) - це довідник цін (тарифів) на товари та/ або види послуги, який адресований невизначеному колу покупців. Окрім того, у наданому документі не зазначено конкретної одиниці виміру - чи погонні метри, чи квадратні метри. Керуючись частиною 3 статті 53 Митного кодексу України, прошу надати додаткові документи, що підтверджують заявлену митну вартість: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) виписку з бухгалтерської документації; 4) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 7) копію митної декларації країни відправлення; - 8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини".

11.11.2024 позивачем надано відповіді на повідомлення № 833778 митного органу, в яких зазначено, що статтею 5 Контракту № RТТF20240717 від 17.07.2024 встановлено, що сторони домовилися, що оплата товару здійснюється, як правило, на умовах відстрочки платежу - три місяці з моменту поставки (митного оформлення). Можлива стовідсоткова передоплата, на розсуд покупця. Рахунком-фактурою (інвойсом) № RAJТТ240729 від 29.07.2024 передоплату не визначено. Тобто сторони домовилися, що оплата товару здійснюється на умовах відстрочки платежу - три місяці з моменту поставки (митного оформлення). На момент митного оформлення оплата за партію оцінюваного товару не здійснена. Отже, рахунок сплачено не було, банківські платіжні документи відсутні, а тому відповідно до п. 4 ч. 2 ст. 53 МК України надання ТОВ "МУЛЬТІТУЛ-СТАНДАРТ" таких документів на законодавчому рівні не вимагається.

- у відповіді № 11/11/24-18 вказано, що відомості щодо ціни, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, встановлюється не у висновках експерта, а безпосередньо в інвойсах, зокрема, у інвойсі № RAJТТ240729 від 29.07.2024. Висновок експерта № 20-40/11-2024 від 11.11.2024 наданий додатково на підтвердження відсутності заниження митної вартості товару. Ціна вказана в інвойсі № RAJТТ240729 від 29.07.2024 відповідає ринковій вартості товару, кореспондується з усіма іншими наданими документами та є основою для визначення митної вартості товарів.

- у відповіді № 11/11/24-19 вказано, що прайс-лист №RAJHANS20240719/004 від 17.07.2024 ТОВ "МУЛЬТІТУЛ-СТАНДАРТ" подано разом із митною декларацією № 24UA06U0 та він додатково підтверджує правильність визначення митної вартості товарів декларантом. У наданому прайс-листі №RAJHANS20240719/004 від 17.07.2024 вказано одиниці виміру метри погонні.

- у відповіді № 11/11/24-20 вказано, що у відношенні товару відвантаженого по інвойсу №RAJTT240729 від 29.07.2024 договір (угода, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається, не укладався. Отже, укладання договору (угоди, контракту) із третіми особами, пов`язаного з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається, не здійснювалося, а тому відповідно до п. 1 ч. 3 ст. 53 МК України надання ТОВ "МУЛЬТІТУЛ- СТАНДАРТ" вказаних документів не вимагається.

- у відповіді №11/11/24-21 вказано, що за контрактом № RTTF20240717 від 17.07.2024 не передбачено отримання платежів від третіх осіб, платежів від третіх осіб отримано не було, що підтверджується також вже наявним у відповідача листом продавця №RAJTT240729-5 від 29.07.2024. Отже, ніяких платежів від третіх осіб отримано не було, а тому відповідно до п.2 ч.3 ст. 53 МК України надання ТОВ "МУЛЬТІТУЛ-СТАНДАРТ" рахунків про здійснення платежів третім особам на користь продавця не вимагається.

- у відповіді №11/11/24-22 вказано, що статтею 5 Контракту №RTTF20240717 від 17.07.2024 встановлено, що сторони домовилися, що оплата товару здійснюється, як правило, на умовах відстрочки платежу - три місяці з моменту поставки (митного оформлення). Можлива стовідсоткова передоплата, на розсуд покупця. Рахунком-фактурою (інвойсом) №RAJTT240729 від 29.07.2024 передоплату не визначено. Тобто сторони домовилися, що оплата товару здійснюється на умовах відстрочки платежу - три місяці з моменту поставки (митного оформлення). На момент митного оформлення оплата за партію оцінюваного товару не була здійснена. Отже, рахунок не сплачено, банківські платіжні документи відсутні, а тому відповідно до п. 4 ч. 3 ст. 53 МК України надання ТОВ "МУЛЬТІТУЛ-СТАНДАРТ" виписки з бухгалтерської документації не вимагається.

- у відповіді №11/11/24-23 вказано, що прайс-лист №RAJHANS20240719/004 від 17.07.2024 ТОВ "МУЛЬТІТУЛ-СТАНДАРТ" подано разом із митною декларацією №24UA06U0 та вже знаходиться у відповідача.

- у відповіді №11/11/24-24 вказано, що декларацію №24ROCT1900K49153L5 від 07.11.2024 ТОВ "МУЛЬТІТУЛ-СТАНДАРТ" подано разом із митною декларацією № 24UA06U0 та вже знаходиться у відповідача.

- у відповіді №11/11/24-25 вказано, що висновок експерта № 20-40/11-2024 від 11.11.2024, підготовлений ТОВ "Одеський аукціонний центр", ТОВ "МУЛЬТІТУЛ- СТАНДАРТ" подано разом з митною декларацією № 24UA06U0 та вже знаходиться у відповідача.

12.11.2024 відповідачем прийнято рішення про коригування митної вартості товарів №UA401060/2024/000080/2, яким заявлену декларантом митну вартість не визнано та визначено митну вартість товару за 6 (резервним) методом.

В обґрунтування причин, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано на підставі вимог ст. ст.: 54, 55, 57-59 МКУ, митним органом зазначено: 1) невідповідність обраного декларантом методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 МКУ, в зв`язку з тим, що використані декларантом відомості не підтверджені в повній мірі документально, а також в зв`язку з тим, що документи подані декларантом та зазначені у частині другій статті 53 МКУ, містять розбіжності які мають вплив на правильність визначення митної вартості та не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, зокрема: наявні рішення про визначення митної вартості за подібним товаром по даному підприємству; декларантом не надана митна декларація країни відправлення; наданий до митного оформлення прайс - лист №RAJHANS20240719/004 від 17.07.2024 є по суті офертою для конкретного покупця, тобто виданий продавцем безпосередньо ТОВ "МУЛЬТІТУЛ-СТАНДАРТ" та не відображає "дійсну вартість" у розумінні ст. VII Генеральної угоди про тарифи й торгівлю 1994 року. Згідно загальноприйнятої світової практики прейскурант (прайс-лист) - це довідник цін (тарифів) на товари та/або види послуги, який адресований новизна ченому колу покупців; відсутній транспортний договір щодо морського перевезення згідно коносаменту № 82 від 31.07.2024; відсутні банківські/платіжні документи, що підтверджують факт оплати морського перевезення згідно коносаменту № 82 від 31.07.2024; в інвойсі №RAJTT240729 від 29.07.2024 не зазначені умови оплати; наданий до митного оформлення Висновок експерта 20-40/11-2024 від 11.11.2024 взято митницею до уваги, але він не може слугувати підставою для підтвердження заявленої митної вартості товарів, через невідповідність вимогам ст. 12 Закону України "Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні" від 12.07.2001 № 2658-111 зі змінами та пп. 56-60 Національного стандарту №1 "Загальні засади оцінки майна та майнових прав", затверджений Постановою КМУ від 10.09.2003 №1440 зі змінами; відсутній договір та заявка про перевезення, з перевізником, що зазначений в CMR від 07.11.2024 № 2070; відсутні транспортні довідки, рахунки; а також в зв`язку з ненаданням декларантом всіх витребуваних додаткових документів, передбачених п.3 ст.53 МКУ; 2) не надана декларантом (відсутня у розпорядженні митного органу) інформація щодо угод на ідентичні товари.

Джерелом числового значення митної вартості товару №1 в зазначеному рішенні вказано ЕМД від 05.09.2024 №UA102020 /2024/005223, за якою оформлено приблизно однакову кількість товару у максимально наближений час за резервним методом ідентичний товар: Текстильний матеріал просочений акриловим просоченням. Виготовлений з синтетичних комплексних поліефірних ниток на 100 % .-Fabric #3-1845м. Загальна максимальна і мінімальна ширина -145 (+/-5) см., загальна максимальна і мінімальна ширина (по фону) між пругами -140 (+/-5)см. Поверхнева щільність складає -210 (+/-10) r/M2Fabric #4-10446м. Загальна максимальна і мінімальна ширина -150 (+/-5) см., загальна максимальна і мінімальна ширина (по фону) між пругами - 145 (+/-5)см. Поверхнева щільність складає - 410 (+/-10) г/м2Виробник ZHEJIANG FANTASY INTERNATIONAL TRADE CO., LTD Торговельна марка Grand Textile Країна виробництва CN., та складає 3,97 USD за кг.

Джерелом числового значення митної вартості товару №2 зазначено ЕМД від 09.08.2024 №UA401060/2024/011923, за якою оформлено приблизно однакову кількість товару у максимально наближений час за резервним методом ідентичний товар: Трикотажне полотно поперечно в`язане, виготовлено з синтетичних волокон 100% поліестер, пофарбована в різні кольори. При виробництві тканини еластомірні і гумові нитки не використовувалися. Пропитки, дублювання та покриття пластмасами, що спостерігаються неозброєним оком, відсутнє. Загальна максимальна і мінімальна ширина 160 (+/-5)см, загальна максимальна і мінімальна ширина (по фону) між пругами 155 (+/-5)см: Fabric #1- 14887,00м. Поверхнева щільність складає 295 (+/-10)r/M2 Fabric #2-18703,00м. Поверхнева щільність складає 205 (+/-10) г/м2 Виробник ZHEJIANG FANTASY INTERNATIONAL TRADE CO., LTD Торговельна марка немає даних. Країна виробництва CN, та складає 3,97 USD за кг.

Відповідачем також прийнято картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA401060/2024/000246 від 12.11.2024.

Через винесення відповідачем картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA401060/2024/000246 від 12.11.2024 та рішення про коригування митної вартості товарів №UA401060/2024/000080/2 від 12.11.2024, позивач подав нову митну декларацію ІМ 40 ДЕ МД №24UA33U7.

Різниця між сумами платежів, нарахованими за митною вартістю згідно інвойсу №RAJTT240729 від 29.07.2024 та сумами платежів, нарахованими за митною вартістю, визначеною відповідачем склала 583994,24 гривень.

Не погодившись з вказаними рішеннями митного органу, позивач оскаржив їх до суду.

Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції виходив з їх обгрунтованості.

Колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, враховуючи наступне.

Статтею 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відносини з приводу митного контролю та митного оформлення товарів, що переміщуються через митний кордон України, справлянням митних платежів регулюються положеннями МК України.

Статтею 246 МК України встановлено, що метою митного оформлення є забезпечення дотримання встановленого законодавством України порядку переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, а також забезпечення статистичного обліку ввезення на митну територію України, вивезення за її межі і транзиту через її територію товарів.

Митне оформлення розпочинається з моменту подання митному органу декларантом або уповноваженою ним особою митної декларації або документа, який відповідно до законодавства її замінює, та документів, необхідних для митного оформлення, а в разі електронного декларування - з моменту отримання митним органом від декларанта або уповноваженої ним особи електронної митної декларації або електронного документа, який відповідно до законодавства замінює митну декларацію (частина 1 статті 248 МК України).

Згідно з частиною 8 статті 257 МК України, митне оформлення товарів, транспортних засобів комерційного призначення здійснюється митними органами на підставі митної декларації, до якої декларантом залежно від митних формальностей, установлених цим Кодексом для митних режимів, та заявленої мети переміщення вносяться такі відомості, у тому числі у вигляді кодів.

На виконання статті 52 МК України, декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані: заявляти митну вартість, визначену ними самостійно, у тому числі за результатами консультацій з органом доходів і зборів; подавати органу доходів і зборів достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню; нести всі додаткові витрати, пов`язані з коригуванням митної вартості або наданням органу доходів і зборів додаткової інформації.

Статтею 49 МК України передбачено, що митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

При цьому ціна, що фактично сплачена або підлягає сплаті, - це загальна сума всіх платежів, які здійснені або повинні бути здійснені покупцем оцінюваних товарів продавцю або на користь продавця через третіх осіб та/або на пов`язаних із продавцем осіб для виконання зобов`язань продавця (частина п`ята статті 58 МК України).

Відповідно до частини першої статті 57 МК України визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами: 1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції); 2) другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товарів; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); ґ) резервний.

Таким чином, методи визначення митної вартості товарів можуть бути підрозділені на: а) основний; б) другорядні. Крім того, митним законодавством передбачена система другорядних методів. Під час визначення митної вартості товарів учасник митних відносин може застосувати тільки один із різновидів методів - основний метод або ж конкретний другорядний метод. Застосування методу визначення вартості товарів повинно бути обґрунтованим.

Суд зауважує, що пріоритетним до застосування є саме основний метод. Це, відповідно, обумовлює необхідність, у випадку наявності достатніх підстав, застосовувати в першочерговому порядку основний метод визначення митної вартості товару. Тільки у випадку відсутності необхідних умов для застосування основного методу, повинні застосовуватися методи закріплені приписами пункту другого частини першої статті 57 МК України, які застосовуються у субсидіарному порядку - учасник митних відносин обирає один із системи другорядних методів. Про субсидіарний характер застосування другорядних методів свідчить зміст положень частини третьої статті 58 МК України.

Згідно з частиною другою статті 54 МК України контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється органом доходів і зборів шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу.

Відповідно до частини 5 статті 54 МК України, митний орган з метою здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів має право:

1) упевнюватися в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості;

2) у випадках, встановлених цим Кодексом, письмово запитувати від декларанта або уповноваженої ним особи встановлені статтею 53 цього Кодексу додаткові документи та відомості, якщо це необхідно для прийняття рішення про визнання заявленої митної вартості;

3) у випадках, встановлених цим Кодексом, здійснювати коригування заявленої митної вартості товарів;

4) проводити в порядку, визначеному статтями 345-354 цього Кодексу, перевірки правильності визначення митної вартості товарів після їх випуску;

5) звертатися до митних органів інших країн із запитами щодо надання відомостей, необхідних для підтвердження достовірності заявленої митної вартості;

6) застосовувати інші передбачені цим Кодексом форми митного контролю.

Положеннями частини 6 статті 54 МК України встановлено, що митний орган може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі:

1) невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості;

2) неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари;

3) невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 цього Кодексу;

4) надходження до митного органу документально підтвердженої офіційної інформації митних органів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості.

Згідно з частиною 1 статті 55 МК України, рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається митним органом у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо митним органом у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів.

За правилами частини третьої статті 58 МК України у разі якщо митна вартість не може бути визначена за основним методом, застосовуються другорядні методи, зазначені у пункті 2 частини першої статті 57 цього Кодексу.

Відповідно до частини першої статті 53 МК України у випадках, передбачених цим Кодексом, одночасно з митною декларацією декларант подає органу доходів і зборів документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення.

Таким чином, документальне підтвердження в аспекті відповідних митних процедур має своїм завданням підтвердити: а) заявлену митну вартість товарів; б) обраний суб`єктом господарювання метод визначення такої вартості.

Документами, які підтверджують митну вартість товарів, є: 1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); 4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 7) копія імпортної ліцензії, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування (частина друга статті 53 Митного кодексу України).

За правилами частини п`ятої статті 53 МК України забороняється вимагати від декларанта або уповноваженої ним особи будь-які інші документи, відмінні від тих, що зазначені в цій статті.

Зі змісту статті 53 МК України випливає, що законом передбачено вичерпний перелік документів, що подається декларантом митному органу для підтвердження заявленої митної вартості товарів та обраного методу її визначення.

Дана норма кореспондує й положенням частини третьої статті 318 МК України, якою встановлено, що митний контроль передбачає виконання органами доходів і зборів мінімуму митних формальностей, необхідних для забезпечення додержання законодавства України з питань державної митної справи.

Водночас частиною третьою статті 53 МК України встановлено, що у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу органу доходів і зборів зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи:

1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається;

2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом);

3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту);

4) виписку з бухгалтерської документації;

5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів;

6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару;

7) копію митної декларації країни відправлення;

8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

Зміст наведених норм дає підстави вважати, що митні органи мають право здійснювати контроль правильності обчислення декларантом митної вартості, але ці повноваження здійснюються у спосіб, визначений законом. Зокрема, витребування додаткових документів на підтвердження задекларованої митної вартості може мати місце тільки у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей.

Наявність у митного органу обґрунтованого сумніву у правильності визначення митної вартості є обов`язковою умовою, оскільки саме з цією обставиною закон пов`язує можливість витребування додаткових документів у декларанта та надає митниці право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів.

При цьому, витребувати необхідно лише ті документи, які дають можливість пересвідчитись у правильності чи помилковості задекларованої митної вартості, а не всі, які передбачені статтею 53 МК України. Ненадання повного переліку витребуваних документів може бути підставою для визначення митної вартості не за першим методом лише тоді, коли подані документи є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності не спростовують сумнів у достовірності наданої інформації.

Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 22.08.2019 по справі №810/2784/18, від 06.09.2019 по справі №815/2501/18, від 26.11.2019 по справі №821/107/16, від 21.06.2022 по справі №820/6811/16, від 20.03.2024 по справі №826/5959/17.

Також, слід зазначити, що сумніви є обґрунтованими, якщо документи містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, яка фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

У митниці є обов`язок зазначити конкретні обставини, які викликали відповідні сумніви, причини неможливості їх перевірки на підставі наданих декларантом документів, а також обґрунтувати необхідність перевірки спірних відомостей та зазначити документи, надання яких може усунути сумніви у їх достовірності.

Встановивши відсутність достатніх відомостей, що підтверджують задекларовану митну вартість товарів, орган митної служби повинен вказати, які саме складові митної вартості товарів є непідтвердженими, чому з поданих документів неможливо встановити дані складові та які документи необхідні для підтвердження того чи іншого показника.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду України від 02 червня 2015 року по справі № 21-498а15 та у постанові Верховного Суду від 30.04.2024 по справі №826/15125/17.

Дослідивши наявний в матеріалах справи Контракт, колегія суддів зазначає, що документом, на підставі якого повинна бути визначена вартість товару при здійсненні митного оформлення ввезених на митну територію України товарів за митними деклараціями, є відповідні інвойси.

Так, згідно з інвойсом № RAJTT240807 від 07.08.2024, позивачу поставлявся товар Fabric art. 44424, 11024, 10723, 10623 у загальній кількості 118646 метрів по ціні 0,21, 0,70, 0,80 та 0,84 дол. США/метр відповідно на умовах CPT-Kharkiv (а.с. 35), та згідно з інвойсом № RAJTT240709 від 29.07.2024 товар Fabric art. 444424, 11124, 06521, 02621, 11223, 10623 у загальній кількості 158722 метрів по ціні 0,21, 0,53, 0,58, 0,70, 0,32, 0,54 дол. США/метр відповідно на умовах CPT-Kharkiv (а.с. 70), що узгоджується з умовами контракту. При цьому, передоплату інвойсом не визначено, отже, імпортований за ним товар мав бути оплачений протягом трьох місяців з моменту поставки (митного оформлення), як це встановлено в статті 5 Контракту.

Сумніви у правильності визначення позивачем митної вартості за ціною угоди, митний орган пов`язує з наявністю цінової інформації в ЄАІС Держмитслужби України щодо подібних/аналогічних товарів, митне оформлення яких вже здійснено за ціною вищою ніж рівень митної вартості задекларований позивачем, у зв`язку з чим зроблено висновок про не зазначення всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів та відомостей щодо ціни, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

На підставі викладеного, відповідно до вимог частини 5 статті 55 МК України проведена процедура консультації між митним органом та декларантом з метою обміну наявною у кожного з них інформацією та обґрунтованого вибору методу визначення митної вартості на підставі інформації, яка наявна у розпорядженні митного органу, за наслідками чого позивача повідомлено, що він або уповноважена ним особа за власним бажанням можуть подати додаткові, наявні у них документи, для підтвердження заявленої митної вартості товару.

Враховуючи, що позивачем на вказані повідомлення надіслано листи про те, що разом з поданою до митного оформлення ЕМД вже надано всі наявні документи, а інші документи надаватися не будуть, митним органом прийнято спірні рішення про коригування митної вартості задекларованого товару по резервному методу визначення митної вартості товарів, при прийнятті митницею рішень про коригування митної вартості товару за основу взято наявну в митниці цінову інформацію, що міститься ціновій базі ЄАІС про подібні товари, митне оформлення яких вже здійснено.

Фактичною підставою для прийняття митним органом оскаржуваних позивачем рішень митним органом вказано наступне: наявні рішення про визначення митної вартості за подібним товаром по даному підприємству; декларантом не надана митна декларація країни відправлення; наданий до митного оформлення прайс - лист є по суті офертою для конкретного покупця та не відображає "дійсну вартість" у розумінні ст. VII Генеральної угоди про тарифи й торгівлю 1994 року; відсутній транспортний договір щодо морського перевезення згідно коносаменту; відсутні банківські/платіжні документи, що підтверджують факт оплати морського перевезення згідно коносаменту; в інвойсі не зазначені умови оплати; наданий до митного оформлення Висновок експерта не відповідає вимогам ст. 12 Закону України "Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні" від 12.07.2001 № 2658-111 зі змінами та пп. 56-60 Національного стандарту №1 "Загальні засади оцінки майна та майнових прав", затверджений Постановою КМУ від 10.09.2003 №1440 зі змінами; відсутній договір та заявка про перевезення, з перевізником, що зазначений в CMR; відсутні транспортні довідки, рахунки; а також в зв`язку з ненаданням декларантом всіх витребуваних додаткових документів, передбачених п.3 ст.53 МКУ.

Колегія суддів зазначає, що порядок коригування митної вартості товарів встановлено статтею 55 МК України. Відповідно до частини другої цієї статті письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів має містити, зокрема, наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом; обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої органом доходів і зборів, та фактів, які вплинули на таке коригування.

За Правилами заповнення рішення про коригування митної вартості товарів, затвердженими наказом Міністерства фінансів України від 24 травня 2012 року № 598, графа 33 рішення про коригування митної вартості товарів "Обставини прийняття Рішення та джерела інформації, що використовувалися митним органом для визначення митної вартості" має містити окрім зазначення номера та дати митної декларації, яка була взята за основу для визначення митної вартості оцінюваних товарів, пояснення щодо зроблених коригувань, зважаючи на обсяг партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умови поставки, комерційні умови та докладну інформацію і джерела, які використовувалися митним органом при визначенні митної вартості.

Однак, зі змісту спірних рішень про коригування митної вартості встановлено, що відповідач, обґрунтовуючи застосування резервного методу для визначення митної вартості задекларованого позивачем товару, в порушення вказаних вимог, не відобразив при цьому пояснень щодо зроблених коригувань з наведенням порівняння обсягів партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов за митними деклараціями позивача та деклараціями, які використані митним органом при визначенні митної вартості.

Відповідачем у рішеннях зазначено тільки дві спільні характеристики щодо імпортованого позивачем товару країна виробник (Китай) та виробник товару - "ZHEJIANG FANTASY INTERNATIONAL TRADE CO. LTD", що є недостатнім для підтвердження дотримання відповідачем вимог щодо належного мотивування порівняльного аналізу характеристик імпортованого товару та товару, ціна якого взята за основу для коригування митної вартості за резервним методом. При цьому, у рішеннях не наведено вартісні та кількісні характеристики товару, що має суттєве значення, не враховано, що ціна товару за контрактом встановлюється виходячи з його загальних характеристик, а ідентифікація раніше оформленого митницею товару, на підставі лише зазначених вище відомостей не можлива лише з посиланням на раніше оформлену митну декларацію.

Щодо доводів відповідача про визначення митної вартості за подібним товаром по даному підприємству колегія суддів зазначає, що різниця між вартістю товару, задекларованого особою та вартістю схожих товарів, що розмитнювались цією особою чи іншими особами у попередніх періодах не свідчить про наявність порушень з боку декларанта і не є підставою для автоматичного збільшення митної вартості товарів до показників автоматизованої системи аналізу та управління ризиками.

Так, за висновком Верховного Суду, викладеним у постанові від 05 травня 2022 року у справі № 2040/6019/18 зазначено, що наявність у названій системі інформації про те, що подібний товар у попередні періоди розмитнювався за вартістю більшою, ніж задекларована декларантом, за відсутності інших визначених законом підстав, що обумовлюють межі і способи здійснення органом доходів і зборів контролю митної вартості, не утворює підстав для відмови у визнанні заявленої декларантом митної вартості за основним методом та її визначенні за другорядними методами, оскільки торгові відносини є різноманітними, здійснюються на принципах автономії волі та свободи договору, при цьому безліч обставин можуть впливати на їх ціну (характеристика товару, виробник, торгова марка, умови і обсяги поставок, сезонність, наявність знижок тощо), і сама по собі не свідчить про наявність порушень з боку декларанта і не призводить до автоматичного збільшення митної вартості товарів, адже законодавство таких підстав прямо не встановлює, тому не є перешкодою для застосування першого методу визначення митної вартості товару.

Щодо доводів відповідача про не надання декларантом експортної митної декларації колегія суддів зазначає, що матеріалами справи підтверджено, що ТОВ "Мультітул-Стандарт" надано до митного оформлення, зокрема, інвойси № № RAJТТ240729, №RAТТ240807, міжнародні автотранспортні накладні № 2530 від 05.11.2024, № 2070 від 07.11.2024, транзитні декларації №24ROCT1900Р49142L7, №24ROCT1900K49153L5 від 07.11.2024, коносаменти № 42 ВІД 12.08.2024, №82 від 31.07.2024, пакувальні листи № RAJТТ240807 від 07.08.2024, №RAJТТ240729 від 29.07.2024. Таким чином, за наявності вказаних документів, зокрема транзитної декларації, у позивача була відсутня необхідність для подання експортної декларації.

Крім того, копія митної декларації країни відправлення не належить до документів, які підтверджують митну вартість товару відповідно до частини 2 статті 53 МК України, а може лише додатково надаватися митному органу виключно у випадку, передбаченому частиною 3 статті 53 МК України за її наявності, проте, відсутність такого документу не впливає на митну вартість, оскільки він не містить відомостей, необхідних для перевірки митної декларації. Аналогічний висновок викладено у постанові Верховного Суду від 20 вересня 2023 року у справі №815/6805/17.

Щодо доводів відповідача на ненадання позивачем до митного оформлення каталогів, специфікацій, загальних прейскурантів (прайс-листів) виробника товару, неприйняття наданих до митного оформлення прайс-листів від 17.07.2024 №RAJHANS20240719/002 та №RAJHANS20240719/004, у зв`язку з тим, що останні видано продавцем безпосередньо ТОВ "Мультітул-Стандарт", є по суті офертою для конкретного покупця та не відображає дійсну вартість у розумінні ст. VII Генеральної угоди про тарифи й торгівлю 1994 року, колегія суддів зазначає наступне.

Так, відповідно до висновку Верховного Суду, викладеного у постанові від 27.01.2022 по справі № 810/3667/15, каталоги, специфікації, прейскуранти, прайс-листи продукції складаються виробником товару у процесі здійснення його господарської діяльності та не є технічними, товаросупровідними документами або документами, що засвідчують якість товару. Обов`язкової вимоги щодо отримання від суб`єкта зовнішньоекономічної діяльності - виробника товару вказаної вище документації чинним законодавством, що регулює порядок виконання зовнішньоекономічних операцій, не передбачено. Таким чином, відомості, наведені у вказаних документах виробника товару, не мають імперативного характеру, а отже у разі їх наявності можуть прийматися митними органами лише до уваги як додаткове джерело інформації.

Слід також врахувати висновок Верховного Суду, викладений у постанові від 01.12.2023 по справі №810/3766/16, згідно з яким ненадання декларантом запитуваних митним органом документів (каталогів, специфікацій, загальних прейскурантів (прайс-листів) виробника товару за відсутності у митниці підстав для витребування додаткових документів та належного (об`єктивного) обґрунтування неможливості визначення митної вартості товару за першим (основним) методом, якщо таких документів не надано, не є достатнім для висновку про наявність підстав для застосування відповідачем іншого, зокрема, резервного методу визначення митної вартості товару.

Суд першої інстанції дійшов вірного висновку, що до переліку додаткових документів, визначених частиною третьою статті 53 МК України входять каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару. Водночас, положення цієї статті передбачають можливість надання на підтвердження митної вартості товарів не лише прайс-листа виробника, а й інших платіжних та/або бухгалтерських документів, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару, до яких, зокрема можна й віднести прайс-лист продавця товару.

Прейскурант (прайс-лист) - це довідник цін (тарифів) на товари та/або види послуг, який адресований невизначеному колу покупців. Прайс-лист є документом довільної форми, чинне законодавство не встановлює вимог до форми та змісту прайс-листів, які можуть оформлюватись не лише виробником товару, а й продавцем у довільній формі на власний розсуд. Водночас наявність чи відсутність у прайс-листі певних відомостей (реквізитів), зокрема, інформації щодо умов поставки, не може свідчити про заниження позивачем митної вартості товарів.

Вказана правова позиція відповідає висновку Верховного Суду, викладеному у постанові від 28.02.2024 по справі № 815/1460/18.

При цьому, змістом оскаржуваних карток відмови підтверджується, що ТОВ "Мультітул-Стандарт" надавало митному органу калькуляцію собівартості товарів з перекладом, в якій наведено характеристики імпортованих позивачем товарів, а саме тканин (вид сировини, тип ткацтва, спосіб фарбування, намотування, тип упаковки, розмір прибутку виробника, базова ціна, ціна вантажного перевезення) (а.с. 40), що на думку суду є достатнім для з`ясування ціни товару, оскільки кількісні, вартісні та якісні характеристики імпортованого позивачем товару повністю відповідають інформації, зазначеній в інвойсах № RAJТТ240807 та № RAJТТ240729, що спростовує твердження відповідача про не зазначення декларантом всіх відомостей, які підтверджують числові значення складових митної вартості товарів та відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Також, відповідно до абзаців 1, 2 статті 3 контракту № RTF/MLS20230808 від 08.08.2023, поставка Товару за цим договором здійснюється в повній відповідності з ІНКОТЕРМС-2010. Умови поставки визначаються і узгоджуються Сторонами для кожної окремої партії Товару і вказуються в інвойсі (а.с. 41).

Згідно з наданими інвойсами № RAJТТ240807 та № RAТТ240729 умовою поставки товару є CPT Kharkiv, Ukraine.

Відповідно до правил тлумачення торговельних термінів Міжнародної торгової палати, поставка товарів на умовах CPT (фрахт/перевезення оплачені до (назва місця призначення)) означає, що продавець здійснює поставку товару шляхом його передання перевізнику, призначеному ним самим. Додатково до цього, продавець зобов`язаний оплатити витрати перевезення товару до названого місця призначення. Це означає, що покупець приймає на себе всі ризики та будь-які інші витрати, що можуть виникнути після здійснення поставки товару у вищезазначений спосіб.

З наведеного слідує, що сторони по Контракту обумовили умови поставки, за якими витрати щодо транспортування товару до місця призначення, зазначеного в інвойсі, покладаються на продавця, тобто вартість фрахту включена у ціну товару.

Отже, оскільки товар поставлявся на умовах CPT Kharkiv, Ukraine за рахунок продавця, а вартість фрахту була включена до собівартості товару, у позивача був відсутній обов`язок з надання на підтвердження заявленої митної вартості додаткових документів щодо вартості перевезення, логістики, вантажно-розвантажувальних робіт.

Пунктом 6 частини 2 статті 53 МК України передбачено, що серед документів на підтвердження митної вартості товару надаються також: транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів.

Тобто вказана норма містить застереження: транспортні (перевізні) документи, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів, на підтвердження митної вартості товару надаються, але виключно в тому випадку, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару.

З урахуванням викладеного, посилання відповідача на відсутність транспортного договору щодо морського перевезення згідно з коносаментами №42, №82 та банківських/платіжних документів, що підтверджують факт оплати морського перевезення згідно зазначених коносаментів є необгрунтованими.

Аналогічний висновок викладено в постанові Верховного Суду від 17.05.2022 у справі №810/1661/17.

За визначенням, наведеним у Shipping Terms Glossary (словник термінів міжнародних перевезень), фрахт з передоплатою це фрахт та збори, що сплачуються вантажовідправником, що додатково підтверджує включення витрат на транспортування, витрат на навантаження, вивантаження та обробку оцінюваних товарів, пов`язаних з їх транспортуванням, до ціни товарів.

Судом враховано, що у наданих до митного оформлення коносаментах № 42, №82 (а.с. 35, а.с. 70) зазначено "OCEAN FREIGHT PREPAID" (Фрахт з переплатою), що підтверджує, що витрати по фрахту товару включені до ціни товару.

Слід зауважити, що відповідач, наполягаючи на наданні додаткових документів щодо понесених витрат під час здійснення транспортування товару позивача, не наводить будь-яких розбіжностей в наданих позивачем додаткових документах на підтвердження заявленої вартості товару. Доказів неправильності такого обчислення позивачем відповідачем до судупершої та апеляційної інстанції не надано.

Крім того, відповідно до правил заповнення декларації митної вартості у графі 20 ВМД: зазначаються витрати на транспортування оцінюваних товарів до аеропорту, порту або іншого місця ввезення на митну територію України, якщо ці витрати відповідно до умов поставки (графа 3 ДМВ) не включені до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті (графа 14(а) ДМВ), в той час як за умовами поставки CPT, що мала місце у спірних правовідносинах, витрати на транспортування вже включені у вартість товару, вимога митного органу надати документи на підтвердження витрат на транспортування за переліком, визначеним статтею 53 МК України та Наказом МФУ від 24.05.2012 № 599 є безпідставною.

Відповідно до частини третьої статті 318 МК України митний контроль має передбачати виконання митними органами мінімуму митних формальностей, необхідних для забезпечення додержання законодавства України з питань державної митної справи.

Ця норма також відповідає стандартним правилам, встановленим пунктами 3.16 та 6.2 Загального додатку до Міжнародної конвенції про спрощення та гармонізацію митних процедур, до якої Україна приєдналась згідно із Законом України від 15.02.2011 № 3018-VI "Про внесення змін до Закону України "Про приєднання України до Протоколу про внесення змін до Міжнародної конвенції про спрощення та гармонізацію митних процедур", якими запроваджено стандартні правила: на підтвердження декларації на товари митна служба вимагає тільки ті документи, які є необхідними для проведення контролю за даною операцією та забезпечення виконання усіх вимог щодо застосування митного законодавства; митний контроль обмежується мінімумом, необхідним для забезпечення дотримання митного законодавства.

Крім того, це узгоджується з проголошеними у статті 8 МК України принципами здійснення державної митної справи на засадах законності та презумпції невинуватості, єдиного порядку переміщення товарів, транспортних засобів через митний кордон України, спрощення законної торгівлі, заохочення доброчесності та інших.

Отже, у випадку виникнення обґрунтованих сумнівів митний орган повинен витребувати, а декларант - надавати лише ті докази, які можуть підтвердити або спростувати такі сумніви. Тобто, необхідність подачі додаткових документів має бути обумовлена тим, які факти в аспекті митної вартості товару мав на меті встановити (спростувати) митний орган.

Саме по собі припущення митного органу про подання декларантом невідповідних документів чи наявності в них розбіжностей, відмінність між рівнем заявленої декларантом митної вартості товару та рівнем митної вартості ідентичних або подібних товарів, митне оформлення яких вже здійснено, не є достатнім для висновку про недостовірність даних щодо митної вартості товарів, заявленої декларантом, або беззаперечною підставою для незастосування обраного ним методу визначення митної вартості.

Колегія суддів зазначає, що ненадання позивачем при митному оформленні рахунку-фактури (акту виконаних робіт (наданих послуг)) від виконавця договору (контракту) про надання транспортно-експедиційних послуг, що містить реквізити сторін, суму та умови платежу, інших відомостей, відповідно до яких встановлюється належність послуг до товарів, банківських та платіжних документів, що підтверджують факт оплати транспортно-експедиційних послуг відповідно до виставленого рахунку-фактури, калькуляції транспортних витрат (якщо перевезення товарів здійснюється з використанням власного транспортного засобу), що містить відомості про маршрут перевезення, його протяжність у кілометрах до місця ввезення на митну територію України та по митній території України, розмір тарифної ставки на перевезення за одиницю виміру (вагу) товару за 1 кілометр маршруту жодним чином не свідчить про неможливість з`ясування всіх числових значень складових митної вартості, оскільки витрати на транспортування включено у вартість товару на умовах СРТ. А відтак, відсутність вказаних документів жодним чином не впливає на правильність визначення декларантом митної вартості товарів за основним методом, що підтверджується наданими до митного оформлення документами. Неподання декларантом запитуваних митним органом документів, за відсутності обґрунтування неможливості визначення митної вартості товарів за першим методом, не є достатнім для висновку щодо наявності підстав для застосування митним органом іншого методу визначення митної вартості.

Аналогічні висновки містить постанова Верховного Суду від 15.02.2023 у справі №815/2552/16, що враховуються судом відповідно до ч. 5 ст. 242 КАС України.

Також матеріалами справи підтверджено, що відповідно до додаткової угоди № б/н від 12.08.2024 до Контракту № RTТF20240717 (а.с. 43) та додаткової угоди №б/н від 31.07.2024 до Контракту № RTТF20240717 (а.с. 79) сторони домовилися доповнити статтю 3 Контракту наступним абзацом: "Вантажовідправниками по даному контракту окрім Постачальника можуть бути: ZHEJIANG FANTASY INTERNATIONAL TRADING CO., LTD (Адреса: NO.186 QINWANG KEXI SHAOXING COUNTRY ZHEJIANG CHINA).

Колегія суддів враховує, що відповідачу одночасно з митними деклараціями надавалися, листи продавця №№ RAJТТ240807 (а.с. 49), № RAJТТ240729, на підтвердження того, що у відношенні товару відвантаженого по інвойсам №RAJТТ240807 та №RAJТТ240729 посередницькі послуги не залучалися, а також додаткові угоди № б/н від 12.08.2024, №б/н від 31.07.2024 на підтвердження того, що вантажовідправниками по даному Контракту окрім постачальника можуть бути й інші особи.

З урахуванням викладеного, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що доводи відповідача, покладені в основу спірних рішень є необгрунтованими, оскільки відповідачем при здійсненні митного оформлення товарів не враховано ані документи на підтвердження включення витрат на транспортування у вартість товару, ані умови додаткових угод № б/н від 12.08.2024, № б/н від 31.07.2024 до Контракту, за якими вантажовідправниками по контракту окрім постачальника також можуть бути й інші особи.

Щодо посилань митного органу на невідповідність наданих позивачем до митного оформлення експертних висновків, колегія суддів зазначає, що пунктом 8 частини 3 статті 53 МК України встановлено, що митний орган виключно у встановлених цією частиною випадках може витребувати такі додаткові документи як висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини, та лише у випадку наявності такого документа.

Колегія суддів зазначає, що відомості щодо ціни, яка фактично сплачена або підлягає сплаті за імпортовані позивачем товари, встановлено не у висновках експерта, а безпосередньо в інвойсах № RAJТТ240729, № RAJТТ240807. При цьому, висновоки експерта №20-39/11-2024 від 11.11.2024 та №20-40/11-2024 від 11.11.2024, надані додатково на підтвердження відсутності заниження митної вартості товару.

За висновком Верховного Суду, викладеним у постанові від 12 квітня 2023 року у справі №826/7411/15, який підлягає врахуванню в силу частини 5 статті 242 КАС України, висновки про якісні і вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини є додатковим документом, який подається для підтвердження заявленої митної вартості товарів та повинні оцінюватися у комплексі з іншими документами, поданими позивачем, а інформація, що міститься в таких висновках має виключно інформаційний характер і не може бути визначальною при здійсненні контролю за правильністю визначення митної вартості товарів.

Щодо посилання митного органу на ненадання позивачем банківських платіжних документів, що стосуються оцінюваного товару, колегія суддів зазначає, що статтею 5 Контракту встановлено, що Сторони домовилися, що оплата Товару здійснюється, як правило, на умовах відстрочки платежу - три місяці з моменту поставки (митного оформлення). Можлива стовідсоткова передоплата, на розсуд Покупця.

Так, рахунком-фактурою (інвойсом) №КДДТ240807 від 07.08.2024, №КДІТТ240729 від 29.07.2024 передоплату не визначено. Тобто, сторони домовилися, що покупець повинен здійснити платіж протягом трьох місяців з моменту поставки (митного оформлення) товару. На момент митного оформлення оплата за партію оцінюваного товару не була здійснена. Отже рахунок не сплачено, банківські платіжні документи були відсутні, відтак відповідно до п. 4 ч. 2 ст. 53 МК України надання ТОВ "МУЛЬТІТУЛ-СТАНДАРТ" банківських платіжних документів не вимагається.

В суді апеляційної інстанції представник позивача зазначив про необізнаність про фактичну оплату за товар, відповідно до укладеного контракту, однак вказане не спростовує відомостей про заявлену позивачем ціну товару. Також позивачем зазначено, що після митного оформлення товару та сплати відповідних платежів, товар випущено у вільний обіг.

Відповідно до позиції Верховного суду, наведеної у постанові від 19 вересня 2022 року у справі № 1.380.2019.004890 щодо висновку контролюючого органу про необхідність надання позивачем банківських платіжних документів, що стосуються оцінюваного товару, суди встановили, що він є безпідставним, оскільки частиною 4 ст. 53 Митного кодексу України передбачено надання наведених документів за їх наявності. Тоді як укладений позивачем контракт передбачає післяоплату. Тобто, подати докази оплати на момент прийняття оскаржуваних рішень у позивача не було можливості, про що було зазначено відповідачу у відповідь на вимоги про надання платіжних документів.

Вказана позиція також кореспондується із висновками, викладеними у постанові Верховного суду від 27.02.2025 у справі № 300/784/24.

Судовим розглядом підтверджено, позивачем надано для митного оформлення імпортованого товару документи, передбачені частиною другою статті 53 Митного кодексу України. Подані документи не містять жодних розбіжностей щодо ціни товару та дозволяють ідентифікувати оцінюваний товар та мають об`єктивні і достовірні числові дані, що піддаються обчисленню, які підтверджують ціну товарів, що підлягала сплаті позивачем на користь продавця, тобто підтверджують митну вартість товарів за ціною договору згідно з вимогами частин четвертої, п`ятої статті 58 МК України, а тому не можуть викликати сумнів у правильності визначення митної вартості товару за основним методом.

В той же час відповідачем не надано доказів на спростування визначеної позивачем вартості товару, а зазначення митним органом у спірних рішеннях про подання декларантом невідповідних документів, відмінність між рівнем заявленої декларантом митної вартості товарів та рівнем митної вартості товарів, митне оформлення яких вже здійснено, без наведення детальних обґрунтувань щодо зроблених коригувань, порівняння характеристик оцінюваного товару та характеристик товару, ціна якого взята за основу для коригування митної вартості тощо, не є достатнім для висновку про недостовірність даних щодо митної вартості товарів, заявленої декларантом, або підставою для незастосування обраного ним методу її визначення.

Відповідно до частин 1 та 2 статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що оскаржувані рішення Вінницької митниці про коригування митної вартості товарів, винесені відповідачем необґрунтовано, без урахування всіх обставин, які мали значення для їх прийняття, не на підставі та не у спосіб, що передбачені Митним кодексом України, а тому є протиправними та підлягають скасуванню.

При цьому, у випадку, коли у рішенні суду буде констатована неправильність чи хибність рішень митних органів, які зумовили (призвели, потягли) помилкову та/або надмірну сплату сум митних платежів, ці платежі повертаються декларанту в порядку і на умовах, встановлених у ст. 301 МК України, ст. 43 Податкового кодексу України та статті 45 Бюджетного кодексу України.

Аналогічні висновки містить постанова Верховного Суду від 12.04.2018 по справі №820/2014/17.

З огляду на вказане, картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA401060/2024/000245, №UA401060/2024/000246 від 12.11.2024, які винесені відповідачем у зв`язку з прийняттям спірних рішень про коригування митної вартості також підлягають скасуванню.

Колегія суддів зазначає, що фактично доводи апеляційної скарги зводяться виключно до непогодження з оцінкою обставин справи, при цьому порушень норм процесуального права, які б вплинули або змінили цю оцінку, відповідачами не зазначено.

При цьому, колегія суддів враховує позицію Європейського суду з прав людини (в аспекті оцінки аргументів учасників справи у апеляційному провадженні), сформовану, зокрема у справах "Салов проти України" (№ 65518/01; пункт 89), "Проніна проти України" (№ 63566/00; пункт 23) та "Серявін та інші проти України" (№ 4909/04; пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (див. рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" (Ruiz Torija v.Spain) серія A. 303-A; пункт 29).

Відповідно до ч. 1 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Згідно з ч. 2 ст.77 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідно до ч. 1 ст. 308 КАС України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 315 КАС України, за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін.

Згідно із ст. 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального та процесуального права.

Таким чином, колегія суддів, переглянувши рішення суду першої інстанції, дійшла висновку, що при прийнятті рішення, суд першої інстанції дійшов вичерпних юридичних висновків щодо встановлення обставин справи і правильно застосував до спірних правовідносин сторін норми матеріального права.

Наведені в апеляційній скарзі доводи правильність висновків суду не спростовують.

Керуючись ст. ст. 242, 243, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 328 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Вінницької митниці залишити без задоволення.

Рішення Сумського окружного адміністративного суду від 21.11.2025 по справі №480/10193/24 залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її ухвалення та не підлягає касаційному оскарженню, крім випадків, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України.

Головуючий суддя А.О. Бегунц
Судді Я.В. П`янова В.Б. Русанова
Повний текст постанови складено 06.04.2026 року