Справа № 640/33675/21
Суддя: Ключкович Василь Юрійович
Дата ухвалення: 2026-04-07 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 квітня 2026 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

Судді-доповідача: Ключковича В.Ю.

Суддів: Беспалова О.О., Грибан І.О.,

розглянувши у порядку письмового провадження апеляційну скаргу Головного управління ДПС у м. Києві на рішення Одеського окружного адміністративного суду від 5 грудня 2025 року у справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "НВО "Спутнік-Крим" до Головного управління ДПС у м. Києві про визнання дій протиправними,-

В С Т А Н О В И В:

У грудні 2021 року Товариство з обмеженою відповідальністю "НВО "Спутнік-Крим" звернулось до суду з адміністративним позовом до Головного управління ДПС у м. Києві, в якому просить:

- визнати протиправними дії Головного управління ДПС у м. Києві по нарахуванню в КП пені у сумі 199 402,03 грн та зобов`язати Головне управління ДПС у м. Києві вилучити цю пеню з ІКП ТОВ "НВО "Спутнік-Крим", в т.ч. шляхом списання;

- визнати протиправними дії Головного управління ДПС у м. Києві по включенню до КП сум за податковими повідомленнями-рішеннями ГУ ДПС у м. Києві від 11.03.2021 №4 (289 929 грн, в тому числі основна сума 231 943 грн, штрафні (фінансові) санкції 57 986 грн) та № 4 (25 287 грн) та зобов`язати Головне управління ДПС у м. Києві вилучити ці суми з ІКП;

- встановити судовий контроль за виконанням ГУ ДПС у м. Києві судового рішення.

В обґрунтування позовних вимог зазначив, що за результатами проведеної перевірки на підставі акту від 19.03.2018 р. № 258/26-15-14-04-05/39039724 ГУ ДФС у м. Києві було винесено податкові повідомлення-рішення від 11.04.2018 р. № , № , які було оскаржено в судовому порядку. 22.12.2020 р. Верховний Суд прийняв постанову у справі № 826/12011/18, якою рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 24.06.2019 р. та постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 15.10.2019 р. скасував, а справу в частині позовних вимог про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень від 11.04.2018 р.: № - в частині донарахування податкового зобов`язання з податку на додану вартість в розмірі 58 209 грн та застосування штрафних санкцій в сумі 14 552,25 грн, № - в частині зменшення від`ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного періоду, за травень 2016 року на 1 057 грн направив до Окружного адміністративного суду міста Києва на новий розгляд. Отже, прийняті ГУ ДФС у м .Києві податкові повідомлення-рішення від 11.04.2018 р. № , № Верховним Судом частково визнані правомірними, а у частині - розгляд продовжено. Таким чином, у 2018-2019 роках і аж до дати рішення Верховного Суду - 22.12.2020 р. визначені податковим органом грошові зобов`язання були неузгодженими, а строк сплати узгодженого грошового зобов`язання з урахуванням вимог пп.54.3.1-54.3.3 п.54.3 ст.54 ПК України за податковим повідомленням-рішенням від 11.04.2018 р. № - до 11.01.2021 р. (включно). Позивач 30.12.2020 р. сплатив суму узгодженого грошового зобов`язання за податковим повідомленням-рішенням від 11.04.2018 р. № у розмірі 289 929 грн, що підтверджується даними ІКП за 30.12.2020 р. Відтак, станом на 31.12.2020 р. у ІКП обліковувалася переплата у сумі 316 272,75 грн, що є достатньою для погашення узгодженого грошового зобов`язання - 208 928,75 грн зі строком сплати до 11.01.2021 р. Отже, позивач не порушив строки сплати узгодженого грошового зобов`язання, податковий борг у позивача не виник, а відтак до нього не можуть бути застосовані штрафні санкції за несвоєчасну сплату узгоджених грошових зобов`язань і нараховуватися пеня. Однак відповідачем 29.03.2021 р. до ІКП включено: податкове повідомлення-рішення від 11.03.2021 р. № 4, яким зменшено переплату на загальну суму 342 838,75 грн, від 11.03.2021 р. № 4, яким збільшено суму грошового зобов`язання на загальну суму 289 929 грн, та, з посиланням на ст.129 ПК України та податкове повідомлення-рішення від 11.03.2021 р. № 4, було списано пеню на загальну суму 76 864,75 грн. Того ж дня, 29.03.2021 р. в ІКП позивача, з посиланням на ст.129 ПК України, рішення Верховного Суду від 22.12.2020 р. у справі № 826/12011/18 та податкове повідомлення-рішення від 11.03.2021 р. № 4, було нараховано на збільшення пеню за період з 19.03.2018 р. по 11.03.2021 р. на загальну суму 315 363,49 грн. Виходячи з того, що датою узгодження грошового зобов`язання є 22.12.2020 р., строки погашення угодженого грошового зобов`язання за рішенням Верховного Суду у справі № 826/12011/18 грошове зобов`язання позивач уже сплатив до бюджету, то нарахування пені, в тому числі за період з 2018 по 2021 роки, у яких грошове зобов`язання спочатку не було узгодженим, а потім, до настання дати його списання, сплачене позивачем до бюджету, є неправомірним. Загальний збиток позивача від таких протиправний дій відповідача склав 716 667,49 грн, з яких: переплата станом на 31.12.2020 р. - 316 272,75 грн, яку відповідач неправомірно списав повністю; суми сплачених поточних платежів у період з 01.01.2021 р. по 30.03.2021 р. - 110 896 грн, що теж неправомірно списав відповідач; штучний податковий борг у сумі 289 498,74 грн, що виник внаслідок неправомірних дій відповідача в ІКП. Такі дії відповідача призвели до виникнення у позивача штучної недоїмки станом на 30.03.2020 р. по поточним платежам у сумі 110 895 грн. В подальшому 22.03.2021 р. позивач оскаржив до ДПС України податкові повідомлення-рішення від 11.03.2021 р. № . № . Незважаючи на те, що адміністративне оскарження зупиняє виконання оскаржуваних рішень, 29.03.2021 р. відповідач не тільки провів у ІКП оскаржені податкові повідомлення-рішення, а і нарахував штучну пеню на штучний податковий борг у сумі 238 498,74 грн. 06.04.2021 р. відповідачем здійснено коригування в ІКП, внаслідок якого сальдо розрахунків позивача з бюджетом складало 316 273,75 грн переплати. 14.05.2021 р., на підставі податкових повідомлень-рішень від 11.03.2021 р. № 4, а також від 11.03.2021 р. № 4, щодо якого ДПС України у рішенні про залишення скарги без розгляду від 12.04.2021 р. № 8192/6/99-00-06-01-02-06 вказала, що податкове повідомлення-рішення вважається відкликаним, відповідач збільшив в ІКП суми по відкликаним податковим повідомлення-рішенням на загальну суму 630 579,49 грн, списав всю переплату (316 273,75 грн) і знову протиправно створив штучний податковий борг 282 208,74 грн станом на 31.05.2021 р. У травні 2021 року контролюючий орган списував сплати позивачем поточних платежів ПДВ до бюджету у погашення безпідставно нарахованих в ІКП сум. 01.09.2021 р. відповідач ще раз здійснив перерахунок пені і зменшив суму в ІКП на 13 605,52 грн. Однак, не зважаючи на те, що пеня була зменшена на загальну суму 115 960,86 грн (102355,34 гр. + 13605,52 грн), значна сума неправомірно нарахованої відповідачем пені в розмірі 199 402,63 грн залишається в ІКП. Так як врегулювати виниклу проблему з відповідачем у позасудовому порядку не вдалося, позивач звернувся до суду за захистом своїх прав.

9 травня 2025 року від позивача надійшла заява про збільшення позовних вимог, згідно якої просить визнати протиправними та скасувати податкові повідомлення-рішення від 11.03.2021 № , № 4, оскільки вказані податкові повідомлення-рішення прийняті на підставі постанови Верховного Суду від 22.12.2020 у справі № 826/12011/18, якою скасовано рішення судів першої та апеляційної інстанцій, а справу про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень від 11.04.2018: № - в частині донарахування податкового зобов`язання з податку на додану вартість в розмірі 58 209 грн та застосування штрафних (фінансових) санкцій в сумі 145 52,25 грн, № 001813404 - в частині зменшення від`ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного періоду, за травень 2016 року на 1 057 грн, направлено на новий розгляд до суду першої інстанції. Тобто, податкові повідомлення-рішення від 11.03.2021 №, № 4 повністю дублюють суми податкових повідомлень-рішень від 11.04.2018 № , № в частині, яка залишена Верховним Судом без змін. В той же час, відображення цих податкових-рішень в ІКП призвело до поновлення суми грошових зобов`язань, які були вже сплачені позивачем та на які знову нараховано пеню.

Ухвалою Одеського окружного адміністративного суду від 10 червня 2025 року прийнято до розгляду заяву представника позивача про збільшення розміру позовних вимог від 9 травня 2025 року.

Рішенням Одеського окружного адміністративного суду від 5 грудня 2025 року позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "НВО "Спутнік-Крим" до Головного управління ДПС у м. Києві про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії задоволено частково. Визнано протиправними дії Головного управління ДПС у м. Києві щодо нарахування в ІКП ТОВ "НВО "Спутнік-Крим" пені у розмірі 199402,03 грн. та сум за податковими повідомленнями-рішеннями від 11.03.2021 р. № 4 (289929 грн., в тому числі основна сума 231943 грн., штрафні санкції 57986 грн.) та № 4 (25287 грн.). Зобов`язано Головне управління ДПС у м. Києві виключити з ІКП ТОВ "НВО "Спутнік-Крим" пеню у розмірі 199402,03 грн. та суми за податковими повідомленнями-рішеннями від 11.03.2021 р. № 4 (289929 грн., в тому числі основна сума 231943 грн., штрафні санкції 57986 грн.) та № 4 (25287 грн.). В решті позовних вимог відмовлено.

Не погоджуючись з таким рішенням, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати рішення Одеського окружного адміністративного суду від 5 грудня 2025 року у справі №640/33675/21 та прийняти нове рішення, яким відмовити у частині задоволених позовних вимог Товариству з обмеженою відповідальністю «НВО «Спутнік-Крим».

Апеляційна скарга мотивована тим, що при винесенні рішення Одеським окружним адміністративним судом від 05.12.2025 по справі №640/33675/21 були порушені норми статті 242 Кодексу адміністративного судочинства України, згідно якої судове рішення повинно бути законним і обґрунтованим; судом першої інстанції не надано належної оцінки доказам наданим контролюючим органом; суд першої інстанції підійшов до розгляду справи однобоко, повністю відкинувши доводи Головного управління ДПС у м. Києві та не з`ясував всіх обставин справи, як наслідок - відбулось порушення на думку Головного управління ДПС у м. Києві основних принципів адміністративного судочинства, а саме: принципу змагальності сторін, диспозитивності та офіційного з`ясування всіх обставин у справі, що передбачені ст. 11 Кодексу адміністративного судочинства України; суд першої інстанції, задовольняючи позовні вимоги Товариства з обмеженою відповідальністю «НВО «Спутнік-Крим», дійшов до висновку про протиправність дій Головного управління ДПС у м. Києві щодо внесення інформації до інтегрованої картки платника про податковий борг та пеню, однак такий висновок не ґрунтується на правильному застосуванні норм матеріального права та не відповідає правовій природі ІКП; суд першої інстанції, визнаючи протиправними дії відповідача щодо внесення відповідних відомостей до ІКП, не врахував особливості правового регулювання ведення податкового обліку; інтегрована картка платника податків є встановленою законом формою відображення стану розрахунків платника з бюджетом, яка формується на підставі чинних податкових повідомлень-рішень, судових рішень та даних про здійснені платежі; судом першої інстанції не встановлено порушень з боку відповідача вимог Порядку ведення податкового обліку; матеріали справи не містять доказів внесення до ІКП недостовірних або помилкових даних, тощо.

Враховуючи викладене, відповідач дійшов висновку про те, що підстави для задоволення позовних вимог у частині визнання протиправними дій контролюючого органу щодо внесення інформації про податковий борг до ІКП, а також вимог про її вилучення, відсутні; відомості ІКП відображають реальний фінансовий стан розрахунків платника податку з бюджетом, сформований у відповідності до чинного законодавства та підтверджений об`єктивними даними з первинних документів; дії Головного управління ДПС у м. Києві щодо формування та ведення інтегрованої картки платника здійснювалися у межах повноважень та у спосіб, передбачений законодавством; відомості в ІКП сформовані в автоматичному режимі інформаційними системами ДПС на підставі чинних податкових повідомлень-рішень, судових рішень та даних про здійснені платежі; контролюючим органом не було здійснено протиправних дій щодо Товариства з обмеженою відповідальністю «НВО «Спутнік Крим», а порядок ведення податкового обліку дотримано у повному обсязі.

Ухвалами колегії Шостого апеляційного адміністративного суду від 26 грудня 2025 року та від 22 січня 2026 року відкрито провадження за апеляційною скаргою, призначено справу до розгляду в порядку письмового провадження.

12 січня 2026 року позивач подав відзив на апеляційну скаргу та просить залишити апеляційну скаргу ГУ ДПС у м. Києві без задоволення, а рішення Одеського окружного адміністративного суду від 05 грудня 2025 року у справі №640/33675/21 без змін; розгляд апеляційної скарги ГУ ДПС у м. Києві провести за участю повноважного представника ТОВ «НВО «Спутнік-Крим».

Щодо клопотання позивача про розгляд справи в судовому засіданні, колегія суддів зазначає наступне.

Частинами 2 та 3 статті 12 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що спрощене позовне провадження призначене для розгляду справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.

Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.

У той же час, згідно частин 1-3 статті 257 Кодексу адміністративного судочинства України за правилами спрощеного позовного провадження розглядаються справи незначної складності.

За правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

При вирішенні питання про розгляд справи за правилами спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: 1) значення справи для сторін; 2) обраний позивачем спосіб захисту; 3) категорію та складність справи; 4) обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначати експертизу, викликати свідків тощо; 5) кількість сторін та інших учасників справи; 6) чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; 7) думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Відповідно до частини 4 статті 12, частини 4 статті 257 Кодексу адміністративного судочинства України виключно за правилами загального позовного провадження розглядаються справи у спорах: 1) щодо оскарження нормативно-правових актів, за винятком випадків, визначених цим Кодексом; 2) щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень, якщо позивачем також заявлено вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної такими рішеннями, діями чи бездіяльністю, у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 3) про примусове відчуження земельної ділянки, інших об`єктів нерухомого майна, що на ній розміщені, з мотивів суспільної необхідності; 4) щодо оскарження рішення суб`єкта владних повноважень, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 5) щодо оскарження рішень Національної комісії з реабілітації у правовідносинах, що виникли на підставі Закону України "Про реабілітацію жертв репресій комуністичного тоталітарного режиму 1917-1991 років"; 6) щодо оскарження індивідуальних актів Національного банку України, Фонду гарантування вкладів фізичних осіб, Міністерства фінансів України, Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку, рішень Кабінету Міністрів України, визначених частиною першою статті 266-1 цього Кодексу.

У той же час, спірні правовідносини не відносяться до категорії справ, передбачених частиною 4 статті 12 Кодексу адміністративного судочинства України.

Як вбачається з поданого клопотання, в такому не наведено жодних доводів, які б свідчили про те, що характер спірних правовідносин та предмет доказування вимагають проведення судового засідання або посилань на обставини, які можливо встановити лише у такий спосіб.

Дослідивши клопотання позивача, матеріали справи, предмет та підстави позову, склад учасників справи, тощо, колегія суддів дійшла висновку, що характер спірних правовідносин та предмет доказування не вимагають її розгляду в порядку загального позовного провадження, а тому у задоволенні зазначеного клопотання необхідно відмовити.

Перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, з наступних підстав.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, регулює Податковий кодекс України (далі - ПК України), який, зокрема, визначає вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства.

За приписами п.75.1 ст.75 ПК України контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.

Відповідно до пп.75.1.2 п.75.1 ст.75 ПК України документальною перевіркою вважається перевірка, предметом якої є своєчасність, достовірність, повнота нарахування та сплати усіх передбачених цим Кодексом податків та зборів, а також дотримання валютного та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, дотримання роботодавцем законодавства щодо укладення трудового договору, оформлення трудових відносин з працівниками (найманими особами) та яка проводиться на підставі податкових декларацій (розрахунків), фінансової, статистичної та іншої звітності, регістрів податкового та бухгалтерського обліку, ведення яких передбачено законом, первинних документів, які використовуються в бухгалтерському та податковому обліку і пов`язані з нарахуванням і сплатою податків та зборів, виконанням вимог іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, а також отриманих в установленому законодавством порядку контролюючим органом документів та податкової інформації, у тому числі за результатами перевірок інших платників податків.

Документальною виїзною перевіркою вважається перевірка, яка проводиться за місцезнаходженням платника податків чи місцем розташування об`єкта права власності, стосовно якого проводиться така перевірка.

Згідно п.78.4 ст.78 ПК України про проведення документальної позапланової перевірки керівник (його заступник або уповноважена особа) контролюючого органу приймає рішення, яке оформлюється наказом.

Право на проведення документальної позапланової перевірки платника податків (крім перевірок, передбачених підпунктом 78.1.22 пункту 78.1 цієї статті) надається лише у випадку, коли йому до початку проведення зазначеної перевірки вручено у порядку, визначеному статтею 42 цього Кодексу, копію наказу про проведення документальної позапланової перевірки.

Пунктом 78.8 статті 78 ПК України передбачено, що порядок оформлення результатів документальної позапланової перевірки встановлено статтею 86 цього Кодексу.

Результати перевірок (крім камеральних та електронних перевірок) оформлюються у формі акта або довідки, які підписуються посадовими особами контролюючого органу та платниками податків або їх законними представниками (у разі наявності). У разі встановлення під час перевірки порушень складається акт (п.86.1 ст.86 ПК України).

Відповідно до п.86.8 ст.86 ПК України податкове повідомлення-рішення приймається в порядку, передбаченому статтею 58 цього Кодексу, керівником (його заступником або уповноваженою особою) контролюючого органу протягом п`ятнадцяти робочих днів з дня, наступного за днем вручення платнику податків, його представнику або особі, яка здійснювала розрахункові операції, акта перевірки, та надсилається (вручається) платнику податків у порядку, визначеному статтею 42 цього Кодексу.

За приписами пп.54.3.2 п.54.3 ст.54 ПК України контролюючий орган зобов`язаний самостійно визначити суму грошових зобов`язань, зменшення (збільшення) суми бюджетного відшкодування та/або зменшення (збільшення) від`ємного значення об`єкта оподаткування податком на прибуток або від`ємного значення суми податку на додану вартість платника податків, передбачених цим Кодексом або іншим законодавством, або зменшення суми податку на доходи фізичних осіб, задекларовану до повернення з бюджету у зв`язку із використанням платником податку права на податкову знижку, якщо дані перевірок результатів діяльності платника податків, крім електронної перевірки, свідчать про заниження або завищення суми його податкових зобов`язань та/або іншого зобов`язання, контроль за сплатою якого покладено на контролюючі органи, суми бюджетного відшкодування та/або від`ємного значення об`єкта оподаткування податком на прибуток або від`ємного значення суми податку на додану вартість платника податків, або завищення суми податку на доходи фізичних осіб, що підлягає поверненню з бюджету у зв`язку із використанням платником податку права на податкову знижку, заявлених у податкових (митних) деклараціях, уточнюючих розрахунках

За змістом п.54.5 ст.54 ПК України якщо згідно з нормами цієї статті сума грошового зобов`язання розраховується контролюючим органом, платник податків не несе відповідальності за своєчасність, достовірність і повноту нарахування такої суми, проте несе відповідальність за своєчасне та повне погашення нарахованого узгодженого грошового зобов`язання і має право оскаржити зазначену суму в порядку, встановленому цим Кодексом.

Згідно п.56.1 ст.56 ПК України рішення, прийняті контролюючим органом, можуть бути оскаржені в адміністративному або судовому порядку.

Пунктом 56.2 статті 56 ПК України встановлено, що у разі якщо платник податків вважає, що контролюючий орган неправильно визначив суму грошового зобов`язання або прийняв будь-яке інше рішення, що суперечить законодавству або виходить за межі повноважень контролюючого органу, встановлених цим Кодексом або іншими законами України, такий платник має право звернутися із скаргою про перегляд цього рішення до контролюючого органу вищого рівня.

Скарга подається до контролюючого органу вищого рівня у письмовій або електронній формі засобами електронного зв`язку (за потреби - з належним чином засвідченими копіями документів, розрахунками та доказами, які платник податків вважає за потрібне надати з урахуванням вимог пункту 44.6 статті 44 цього Кодексу) протягом 10 робочих днів, що настають за днем отримання платником податків податкового повідомлення-рішення або іншого рішення контролюючого органу, що оскаржується (п.56.3 ст.56 ПК України).

Відповідно до п.56.8 ст.56 ПК України контролюючий орган, який розглядає скаргу платника податків, зобов`язаний прийняти вмотивоване рішення та надіслати його протягом 20 календарних днів, наступних за днем отримання скарги, на адресу платника податків засобами поштового зв`язку (з повідомленням про вручення) чи електронного зв`язку (з дотриманням вимог, визначених пунктом 42.4 статті 42 цього Кодексу) або надати йому під розписку.

Згідно п.56.15 ст.56 ПК України скарга, подана із дотриманням строків, визначених абзацом першим пункту 56.3 цієї статті, зупиняє виконання платником податків грошових зобов`язань, визначених у податковому повідомленні-рішенні (рішенні), на строк від дня подання такої скарги до контролюючого органу до дня закінчення процедури адміністративного оскарження.

Протягом зазначеного строку податкові вимоги з податку, що оскаржується, не надсилаються, а сума грошового зобов`язання, що оскаржується, вважається неузгодженою.

Пунктом 56.16 статті 56 ПК України визначено, що днем подання скарги вважається день фактичного отримання скарги відповідним контролюючим органом, а в разі надсилання скарги поштою - дата отримання відділенням поштового зв`язку від платника податків поштового відправлення із скаргою, яка зазначена відділенням поштового зв`язку в повідомленні про вручення поштового відправлення або на конверті.

За приписами пп.56.17.3 п.56.17 ст.56 ПК України процедура адміністративного оскарження закінчується, зокрема, днем отримання платником податків рішення центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику.

День закінчення процедури адміністративного оскарження вважається днем узгодження грошового зобов`язання платника податків, крім випадку, передбаченого підпунктом 108-1.2.2 пункту 108-1.2 статті 108-1 цього Кодексу.

Відповідно до п.56.18 ст.56 ПК України з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 цього Кодексу, платник податків має право оскаржити в суді податкове повідомлення - рішення або інше рішення контролюючого органу у будь-який момент після отримання такого рішення.

Процедура адміністративного оскарження вважається досудовим порядком вирішення спору.

При зверненні платника податків до суду з позовом щодо визнання протиправним та/або скасування рішення контролюючого органу грошове зобов`язання вважається неузгодженим до дня набрання судовим рішенням законної сили.

Згідно п.57.3 ст.57 ПК України у разі визначення грошового зобов`язання контролюючим органом за підставами, зазначеними у підпунктах 54.3.1 - 54.3.6 пункту 54.3 статті 54 цього Кодексу, платник податків зобов`язаний сплатити нараховану суму грошового зобов`язання протягом 10 робочих днів, що настають за днем отримання податкового повідомлення-рішення, крім випадків, коли протягом такого строку такий платник податків розпочинає процедуру оскарження рішення контролюючого органу.

У разі оскарження рішення контролюючого органу про нараховану суму грошового зобов`язання платник податків зобов`язаний самостійно погасити узгоджену суму, а також пеню та штрафні санкції за їх наявності протягом 10 робочих днів, наступних за днем такого узгодження.

Пунктом 57.4 статті 57 ПК України встановлено, що пеня та штрафні санкції, нараховані на суму грошового зобов`язання (її частку), скасовану за результатами адміністративного чи судового оскарження, також підлягають скасуванню, а якщо такі пеня та санкції були сплачені, вони підлягають зарахуванню в рахунок погашення податкового боргу, грошових зобов`язань або поверненню в порядку, встановленому статтею 43 цього Кодексу.

За приписами п.58.1 ст.58 ПК України контролюючий орган надсилає (вручає) платнику податків податкове повідомлення-рішення, якщо сума грошового зобов`язання платника податків, передбаченого податковим або іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, розраховується контролюючим органом відповідно до статті 54 цього Кодексу (крім декларування товарів, передбаченого для громадян) або якщо за результатами перевірки контролюючим органом встановлено, серед іншого, факт:

завищення розміру задекларованого від`ємного значення об`єкта оподаткування податком на прибуток або від`ємного значення суми податку на додану вартість, розрахованої платником податків відповідно до розділу V цього Кодексу;

заниження або завищення суми податкових зобов`язань, заявленої у податковій (митній) декларації, або суми податкового кредиту, заявленої у податковій декларації з податку на додану вартість, крім випадків, коли зазначене заниження або завищення враховано при винесенні інших податкових повідомлень-рішень за результатами перевірки;

Відповідно до п.58.2 ст.58 ПК України форма та порядок надіслання податкового повідомлення-рішення визначаються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику.

Податкове повідомлення-рішення надсилається (вручається) за кожним окремим податком, збором та/або разом із штрафними санкціями, передбаченими цим Кодексом, а також за кожною штрафною (фінансовою) санкцією за порушення норм іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на такий контролюючий орган, та/або пенею за порушення строків розрахунків у сфері зовнішньоекономічної діяльності.

У разі зменшення (збільшення) контролюючим органом суми бюджетного відшкодування та/або зменшення від`ємного значення об`єкта оподаткування податком на прибуток або від`ємного значення суми податку на додану вартість платнику податків надсилаються (вручаються) окремі податкові повідомлення-рішення.

Контролюючий орган веде реєстр виданих податкових повідомлень-рішень щодо платників податків.

У Єдиному реєстрі податкових повідомлень-рішень контролюючих органів, надісланих (вручених) платникам податків, міститься інформація про: 1) дати складання, надіслання (вручення) та отримання платником податків податкового повідомлення-рішення; 2) дату відкликання або зміни податкового повідомлення-рішення; 3) визначену суму (нарахування/зменшення) грошового зобов`язання та/або податкового зобов`язання, що повинен сплатити платник податків, та/або зменшення суми бюджетного відшкодування та/або зменшення від`ємного значення об`єкта оподаткування податком на прибуток або від`ємного значення суми податку на додану вартість, та/або зменшення податку на доходи фізичних осіб, задекларованого до повернення з бюджету, зокрема при використанні права на податкову знижку, та/або заниження чи завищення суми податкових зобов`язань, заявленої у податковій декларації, або суми податкового кредиту, заявленої у податковій декларації з податку на додану вартість, та дати настання граничного строку їх сплати; 4) стан узгодження сум, зазначених у пункті 3 цієї частини; 5) строки сплати сум, зазначених у пункті 3 цієї частини; 6) виникнення податкового боргу платника податків, дату та номер податкової вимоги; 7) оскарження податкового повідомлення-рішення в адміністративному або судовому порядку.

У Єдиному реєстрі податкових повідомлень-рішень контролюючих органів, надісланих (вручених) платникам податків, може міститися інша інформація.

Центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, є технічним адміністратором Єдиного реєстру податкових повідомлень-рішень контролюючих органів, надісланих (вручених) платникам податків.

Для цілей внесення відомостей до Єдиного реєстру податкових повідомлень-рішень контролюючих органів, надісланих (вручених) платникам податків, технічним адміністратором надається доступ центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну митну політику, його територіальним органам до Єдиного реєстру податкових повідомлень-рішень контролюючих органів, надісланих (вручених) платникам податків.

Порядок інформаційної взаємодії між центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, його територіальними органами та центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну митну політику, його територіальними органами щодо надання доступу до Єдиного реєстру податкових повідомлень-рішень контролюючих органів, надісланих (вручених) платникам податків, встановлюється центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику.

За змістом пп.60.1.5 п.60.1 ст.60 ПК України податкове повідомлення-рішення або податкова вимога вважаються відкликаними, якщо: рішенням суду, що набрало законної сили, зменшується сума грошового зобов`язання, визначена у податковому повідомленні-рішенні контролюючого органу, або сума податкового боргу, визначена в податковій вимозі.

Згідно п.60.4 ст.60 ПК України у випадках, визначених підпунктами 60.1.3 і 60.1.5 пункту 60.1 цієї статті, податкове повідомлення-рішення або податкова вимога вважаються відкликаними з дня надходження до платника податків податкового повідомлення-рішення або податкової вимоги, які містять зменшену суму грошового зобов`язання або податкового боргу.

Наказом Міністерства фінансів України від 28.12.2015 р. № 1204, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 22.01.2016 р. за № 124/28254, затверджено Порядок надіслання контролюючими органами податкових повідомлень-рішень платникам податків (далі - Порядок № 1204.

Пунктом 7 розділу ІІ Порядку № 1204 передбачено, що якщо за результатами адміністративного або судового оскарження грошове зобов`язання, зменшення (збільшення) суми податкових зобов`язань та/або інших зобов`язань, контроль за сплатою яких покладено на контролюючі органи та/або податкового кредиту та/або зменшення бюджетного відшкодування з податку на додану вартість та/або зменшення від`ємного значення об`єкта оподаткування податком на прибуток або від`ємного значення суми податку на додану вартість, або зменшення суми податку на доходи фізичних осіб, що підлягає поверненню з бюджету у зв`язку з використанням платником податку права на податкову знижку, штрафна (фінансова) санкція (штраф) та пеня, у тому числі за порушення норм іншого законодавства, зазначені у податковому повідомленні-рішенні, зменшуються, то шляхом опрацювання інформації щодо прийнятих рішень за результатами розгляду скарг в адміністративному та/або судовому порядку, наданої відповідними підрозділами контролюючого органу, до функцій яких належить розгляд скарг в адміністративному порядку та/або супроводження справ у судах, складається податкове повідомлення-рішення, яке містить зменшену суму грошового зобов`язання, зменшену суму зменшення (збільшення) податкових зобов`язань та/або інших зобов`язань, контроль за сплатою яких покладено на контролюючі органи та/або податкового кредиту та/або зменшення бюджетного відшкодування з податку на додану вартість та/або зменшення від`ємного значення об`єкта оподаткування податком на прибуток або від`ємного значення суми податку на додану вартість, або зменшення суми податку на доходи фізичних осіб, що підлягає поверненню з бюджету у зв`язку з використанням платником податку права на податкову знижку, штрафної (фінансової) санкції (штрафу) та пені, у тому числі за порушення норм іншого законодавства.

Згідно пункту 9 розділу ІІ Порядку № 1204 податкові повідомлення-рішення згідно з пунктами 6-8 цього розділу складаються контролюючим органом, який склав попереднє податкове повідомлення-рішення, протягом 3 робочих днів з дня, що настає за днем отримання таким контролюючим органом рішення за результатами адміністративного, судового оскарження або іншого рішення про скасування раніше прийнятого податкового повідомлення-рішення. При цьому у разі отримання вищезазначених рішень структурним підрозділом, до функцій якого входить реєстрація вхідної та вихідної кореспонденції контролюючого органу, або відповідальною особою, визначеною керівником (виконувачем його обов`язків, його заступником або уповноваженою особою) контролюючого органу для виконання таких функцій, забезпечується надання такого рішення структурному підрозділу, яким складалось попереднє податкове повідомлення-рішення, протягом 1 робочого дня, що настає за днем його отримання.

Відповідно до підпункту 4 пункту 1 розділу V Порядку № 1204 податкове повідомлення-рішення вважається відкликаним, якщо: рішенням суду, що набрало законної сили, зменшується сума грошового зобов`язання, сума зменшення (збільшення) податкових зобов`язань та/або інших зобов`язань, контроль за сплатою яких покладено на контролюючі органи та/або податкового кредиту та/або зменшення бюджетного відшкодування з податку на додану вартість та/або зменшення від`ємного значення об`єкта оподаткування податком на прибуток або від`ємного значення суми податку на додану вартість, або зменшення суми податку на доходи фізичних осіб, що підлягає поверненню з бюджету у зв`язку з використанням платником податку права на податкову знижку, штрафної (фінансової) санкції (штрафу) та пені, у тому числі за порушення норм іншого законодавства, що визначені у податковому повідомленні-рішенні контролюючого органу.

Пунктом 3 розділу V Порядку № 1204 у випадках, визначених підпунктами 2 і 4 пункту 1 цього розділу, податкове повідомлення-рішення вважається відкликаним з дня отримання платником податків податкового повідомлення-рішення, яке містить зменшену суму грошового зобов`язання, суму зменшення (збільшення) податкових зобов`язань та/або інших зобов`язань, контроль за сплатою яких покладено на контролюючі органи та/або податкового кредиту та/або зменшення бюджетного відшкодування з податку на додану вартість та/або зменшення від`ємного значення об`єкта оподаткування податком на прибуток або від`ємного значення суми податку на додану вартість, або зменшення суми податку на доходи фізичних осіб, що підлягає поверненню з бюджету у зв`язку з використанням платником податку права на податкову знижку, штрафної (фінансової) санкції (штрафу) та пені, у тому числі за порушення норм іншого законодавства.

Відповідно до ст.1 ПК України інформаційно-аналітичне забезпечення діяльності контролюючих органів комплекс заходів, що координується центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, щодо збору, опрацювання, використання інформації, необхідної для виконання покладених на контролюючі органи функцій.

Згідно ст.74 ПК України податкова інформація, зібрана відповідно до цього Кодексу, зберігається в базах даних інформаційних, телекомунікаційних, інформаційно-телекомунікаційних систем центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику. Внесення інформації до баз даних інформаційних систем та її опрацювання здійснюються контролюючим органом, визначеним пунктом 41.1.1 статті 41 цього Кодексу, а також контролюючим органом, визначеним пунктом 41.1.2 статті 41 цього Кодексу, в порядку інформаційної взаємодії відповідно до пункту 41.2 статті 41 цього Кодексу. Перелік інформаційних систем визначається центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику. Зібрана податкова інформація та результати її опрацювання використовуються для виконання покладених на контролюючі органи функцій та завдань, а також центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, для формування та реалізації єдиної державної податкової політики.

Наказом Міністерства фінансів України від 12.01.2021 р. № 5, зареєстровано в Міністерстві юстиції України 15.03.2021 р. за № 321/35943, затверджено Порядок ведення податковими органами оперативного обліку податків, зборів, платежів та єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування (далі - Порядок № 5 в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин).

Пунктом 3 розділу І Порядку № 5 визначено, що оперативний облік платежів здійснюється податковими органами в інформаційній системі.

Оперативний облік та звітність податкових органів ґрунтується на таких принципах: нарахування - показники фіксуються в оперативному обліку згідно з правилами оподаткування, установленими Кодексом та іншими законодавчими актами з питань податкового законодавства; превалювання сутності над формою - законність відображення облікових операцій та відповідність їх сутності; повне висвітлення - звітність податкових органів має містити інформацію, яка всебічно характеризує стан розрахунків платників податків з бюджетами та фондами загальнообов`язкового державного соціального і пенсійного страхування; безперервність - виконання повноважень та функцій податкових органів здійснюється виходячи з припущення, що їх діяльність буде тривати і надалі; єдиний грошовий вимірник - вимірювання та узагальнення всіх показників в інформаційній системі та звітності податкових органів в єдиній грошовій одиниці.

Для забезпечення достовірності відображення облікових показників в ІКП структурними підрозділами за напрямами роботи здійснюється попередній та загальний контроль у терміни, встановлені цим Порядком.

Етапи попереднього контролю: формування реєстрів співставлень; аналіз даних реєстрів співставлень; здійснення заходів щодо відпрацювання реєстрів співставлень.

Етапи загального контролю: генерування модулів контролю за кожним реєстром співставлень; проведення комплексу заходів, направлених на генерування всіх модулів контролю в установлені терміни; маркування облікових показників на звітні дати, що пройшли загальний контроль.

В інформаційній системі забезпечується формування реєстрів співставлень:

реєстр співставлення інформації про сплачені, повернуті та відшкодовані суми (далі - надходження) за даними Казначейства та податкових органів;

реєстр співставлення сум грошових зобов`язань, самостійно визначених платником, та облікових показників, відображених в ІКП;

реєстр сум переплат з податку на додану вартість зі спеціальним статусом;

реєстр співставлення сум податкових зобов`язань платників, не пов`язаних з порушенням податкового законодавства, визначених територіальним органом ДПС, та облікових показників, відображених в ІКП;

реєстр співставлення сум, визначених за результатами контрольно-перевірочної роботи, з них узгоджених та неузгоджених (за результатами адміністративного та/або судового оскарження), та облікових показників, відображених в ІКП;

реєстр співставлення даних журналу розстрочень (відстрочень) та облікових показників, відображених в ІКП;

реєстр співставлення даних журналу списання (поновлення) та облікових показників, відображених в ІКП;

реєстр контролю виконання рішень судів, прийнятих по суті, що набрали законної сили, не пов`язаних з контрольно-перевірочною роботою.

У разі виявлення записів у сформованих реєстрах співставлень структурними підрозділами за напрямами роботи вживаються заходи щодо усунення таких записів у терміни, встановлені цим Порядком.

Відсутність записів у реєстрах співставлень фіксується у відповідних модулях контролю як факт проходження попереднього контролю.

В інформаційній системі забезпечується генерування модулів контролю:

модуль контролю за показниками надходжень;

модуль контролю за показниками грошових зобов`язань, самостійно визначених платником;

модуль контролю за відпрацюванням сум переплат з податку на додану вартість зі спеціальним статусом;

модуль контролю за показниками податкових зобов`язань з майнових податків, визначених територіальним органом ДПС;

модуль контролю за показниками, визначеними за результатами контрольно-перевірочної роботи (в тому числі за результатами адміністративного та/або судового оскарження);

модуль контролю за показниками розстрочених (відстрочених) сум;

модуль контролю за показниками списаних (поновлених) сум.

Наявність згенерованого модуля контролю свідчить про позитивну оцінку відпрацювання відповідного реєстру співставлень.

Згідно пункту 1 підрозділу 1 розділу ІІ Порядку № 5 з метою обліку нарахованих і сплачених, повернутих та відшкодованих сум платежів територіальними органами ДПС відкриваються ІКП за кожним платником та кожним видом платежу, які мають сплачуватися такими платниками на рахунки, відкриті в розрізі адміністративно-територіальних одиниць.

ІКП містить інформацію про облікові операції та облікові показники, які характеризують стан розрахунків платника з бюджетами та фондами загальнообов`язкового державного соціального і пенсійного страхування за відповідним видом платежу та відповідною адміністративно-територіальною одиницею.

Під час проведення облікової операції в ІКП зазначається дата запису операції, зміст операції та/або документ, на підставі якого здійснюється запис.

Спеціальне кодування всіх операцій, що використовуються для відображення в ІКП облікових показників, забезпечує автоматизоване ведення ІКП.

Облік платежів ведеться в ІКП окремими обліковими операціями в хронологічному порядку. При цьому кожна операція фіксується в окремому рядку із зазначенням виду операції та дати її проведення.

Інформаційна система після відображення облікової операції забезпечує автоматичне проведення в ІКП розрахункових операцій.

Облікові показники, які відображаються в ІКП, залежать від форми обліку, яка передбачена умовами адміністрування відповідного платежу, що відкриваються для юридичних та фізичних осіб (далі - Перелік форм ІКП).

Відповідно до пунктів 1, 2, 5, 6 підрозділу 2 розділу ІІІ Порядку № 5 після розміщення на відповідному сервері для завантаження відомостей Казначейства про надходження сум податків, зборів, платежів та єдиного внеску у вигляді технологічних файлів @B та @E інформаційною системою ДПС забезпечується автоматична обробка таких файлів та виконується розподіл записів за критеріями: рознесені платежі; нерознесені платежі; виключені з обробки платежі.

Рознесені платежі відображаються в ІКП датою зарахування на рахунки, відкриті в Казначействі, обліковими операціями зі сплати/повернення сум відповідно до поля "Призначення платежу" документів на переказ згідно з переліком кодів видів сплати, визначеним Порядком заповнення документів на переказ у разі сплати (стягнення) податків, зборів, митних платежів, єдиного внеску, здійснення бюджетного відшкодування податку на додану вартість, повернення помилково або надміру зарахованих коштів, затвердженим наказом Міністерства фінансів України від 24 липня 2015 року № 666, зареєстрованим у Міністерстві юстиції України 12 серпня 2015 року за № 974/27419.

Під час погашення суми податкового боргу (його частини) кошти, які сплачує такий платник, у першу чергу зараховуються у рахунок податкового зобов`язання. У разі повного погашення суми податкового боргу кошти, які сплачує такий платник, у наступну чергу зараховуються у рахунок погашення штрафів, в останню чергу - у рахунок пені згідно з черговістю їх виникнення.

Якщо платник не виконує встановленої цим пунктом черговості платежів або не визначає її у платіжному документі (чи визначає з порушенням зазначеного порядку), територіальний орган ДПС самостійно здійснює розподіл такої суми у порядку, визначеному цим пунктом.

У разі погашення податкового боргу автоматично проводиться розрахунок пені відповідно до пункту 129.1 та підпункту 129.3.1 пункту 129.3 статті 129 розділу II Кодексу та відображається відповідними операціями щодо нарахування пені в ІКП.

У разі погашення суми податкового боргу (його частини) шляхом подання платником податків декларацій (у тому числі уточнюючих) з від`ємним значенням суми податкових зобов`язань нарахування пені закінчується датою фактичного здійснення такого погашення, зафіксованою у відповідних документах.

У разі часткового погашення податкового боргу сума такої частки визначається з урахуванням пені, нарахованої на таку частку.

Суми пені зараховуються до бюджетів або фондів загальнообов`язкового державного соціального і пенсійного страхування, до яких згідно із законодавством зараховуються відповідні платежі та єдиний внесок.

Моніторинг повноти та своєчасності відображення в інформаційній системі сум пені, нарахованих на податкові зобов`язання, визначені платником податків, у разі їх несвоєчасної сплати (крім пені у разі здійснення платником податків самостійного коригування відповідно до підпункту 39.5.4 пункту 39.5 статті 39 розділу I Кодексу), забезпечується керівником структурного підрозділу територіального органу ДПС, який здійснює облік платежів.

За приписами пунктів 1, 2, 3 підрозділу 1 розділу V Порядку № 5 працівники підрозділів, які здійснюють контрольно-перевірочні заходи, під час організації, проведення та оформлення документів за їх результатами вносять інформацію до підсистеми, що забезпечує відображення результатів контрольно-перевірочної роботи, в день вчинення відповідних дій: під час направлення у встановлених законодавством випадках повідомлень платнику про початок документальної перевірки; підписання наказів, направлень на проведення перевірок; реєстрації актів (довідок) перевірки, інших складених актів (довідок); під час прийняття та вручення податкових повідомлень-рішень, рішень, вимог та рішень щодо єдиного внеску.

Моніторинг повноти та своєчасності внесення інформації в підсистему, що забезпечує відображення результатів контрольно-перевірочної роботи, забезпечується керівником підрозділів, які здійснюють контрольно-перевірочні заходи.

Формування первинних показників за результатами контрольно-перевірочної роботи:

1) відображення в підсистемі, що забезпечує відображення результатів контрольно-перевірочної роботи, сум нарахування (зменшення) грошового зобов`язання платежів, сум єдиного внеску, зменшення суми бюджетного відшкодування податку на додану вартість та/або зменшення від`ємного значення об`єкта оподаткування податком на прибуток підприємств, зменшення суми податку на доходи фізичних осіб, задекларовану до повернення з бюджету, зокрема у зв`язку із використанням права на податкову знижку, або від`ємного значення суми податку на додану вартість, зменшення/збільшення сум податкових зобов`язань, податкового кредиту, сум нарахування пені з податку на доходи фізичних осіб та/або військового збору здійснюється на підставі податкових повідомлень-рішень, рішень щодо єдиного внеску, форми яких затверджені відповідним нормативно-правовим актом.

Податкове повідомлення-рішення/рішення щодо єдиного внеску формується за кожним окремим податком, збором та єдиним внеском разом зі штрафними (фінансовими) санкціями (штрафами) або штрафними (фінансовими) санкціями (штрафами), передбаченими Кодексом, а також за кожною штрафною (фінансовою) санкцією (штрафом) та пенею за порушення норм іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на Державну податкову службу України, у тому числі за порушення строків розрахунків у сфері зовнішньоекономічної діяльності.

Інформація про дату прийняття та вручення податкового повідомлення-рішення/рішення/вимоги та рішення щодо єдиного внеску, а також рішень про застосування штрафних санкцій та нарахування пені вноситься до підсистеми, що забезпечує відображення результатів контрольно-перевірочної роботи, в день вчинення відповідних дій або отримання інформації про їх вчинення.

Працівник структурного підрозділу, що склав відповідний документ, вносить до підсистеми, що забезпечує відображення результатів контрольно-перевірочної роботи, такі показники: дата та номер податкового повідомлення-рішення/рішення/вимоги та рішення щодо єдиного внеску тощо; дата та номер акта (довідки); інформація про встановлені порушення та виявлені заниження податкових зобов`язань у розрізі податкових (звітних) періодів/податкових декларацій (розрахунків); сума нарахування/зменшення основного платежу; сума штрафної (фінансової) санкції; сума пені за порушення у сфері зовнішньоекономічної діяльності; сума пені з податку на доходи фізичних осіб та/або військового збору; сума пені з єдиного внеску; сума зменшення бюджетного відшкодування податку на додану вартість; сума зменшення податкових зобов`язань, податкового боргу з податку на додану вартість (у випадку формування окремого податкового повідомлення-рішення); сума зменшення від`ємного значення податку на додану вартість; сума зменшення від`ємного значення об`єкта оподаткування податком на прибуток підприємств; суми зменшення податку на доходи фізичних осіб, задекларовані до повернення з бюджету, зокрема у зв`язку із використанням права на податкову знижку.

Пунктами 1, 2 підрозділу 4 розділу V Порядку № 5 передбачено, що працівники підрозділів адміністративного/судового оскарження податкового органу, до компетенції яких належать розгляд скарг під час проведення процедури адміністративного оскарження або супроводження справ у судах, під час проведення процедури судового оскарження прийнятих податкових повідомлень-рішень/рішень/вимог та/або рішень щодо єдиного внеску, в установленому порядку відповідно до вимог регламентів використання відповідних інформаційних систем вносять дані до інформаційних систем, які забезпечують відображення результатів адміністративного та/або судового оскарження, у день отримання чи складання відповідних документів або отримання інформації з подальшим збереженням даних та встановленням зв`язків записів зазначених інформаційних систем із записами підсистеми, що відображає результати контрольно-перевірочної роботи.

Відображенню в інформаційній системі підлягають матеріали, які зареєстровані в інформаційних системах, що забезпечують відображення результатів адміністративного та/або судового оскарження, та мають безпосередній зв`язок з матеріалами, внесеними до підсистеми, що забезпечує відображення результатів контрольно-перевірочної роботи в ході виконання її функцій.

Такими матеріалами є: скарга (заява) платника податків; рішення про результати розгляду скарги (заяви); ухвала суду про відкриття провадження; рішення суду, прийняте по суті.

Залежно від інформації, яка завантажена в інформаційну систему з інформаційних систем, які забезпечують відображення результатів адміністративного та/або судового оскарження, в підсистемі, що забезпечує відображення результатів контрольно-перевірочної роботи, одночасно змінюється статус податкових повідомлень-рішень/рішень/вимог та/або рішень щодо єдиного внеску та в ІКП відображається така інформація щодо оскарження донарахованих сум та прийнятих рішень відповідними органами:

1) інформація із заяви-оскарження податкового повідомлення-рішення/рішення/вимоги та/або рішення щодо єдиного внеску.

На підставі інформації з інформаційної системи, яка забезпечує відображення результатів адміністративного оскарження, про початок/продовження у законодавчо встановлені строки процедури адміністративного оскарження (скарга (заява) платника) донарахована/зменшена сума вважається неузгодженою (статус податкових повідомлень-рішень/рішень/вимог та рішень щодо єдиного внеску в підсистемі, що забезпечує відображення результатів контрольно-перевірочної роботи, змінюється на "Оскаржується в адміністративному порядку").

У разі внесення вказаної інформації:

до настання граничного строку сплати/зменшення відповідні облікові показники (операції) в ІКП блокуються, а донараховані/зменшені суми не відображаються та не беруть участі у розрахунках;

після настання граничного строку сплати/зменшення в ІКП відображаються облікові показники (операції) щодо виключення з обліку донарахованих/зменшених сум у зв`язку із запізненням надходження скарги;

2) інформація з ухвали суду про відкриття провадження.

На підставі інформації з інформаційної системи, яка забезпечує відображення результатів судового оскарження, про початок/продовження процедури судового оскарження (ухвала суду про відкриття провадження) донарахована/зменшена сума вважається неузгодженою (статус податкового повідомлення-рішення/рішення/вимоги та рішення щодо єдиного внеску в підсистемі, що забезпечує відображення результатів контрольно-перевірочної роботи, змінюється на "Оскаржується в судовому порядку").

У разі внесення вказаної інформації:

до настання граничного строку сплати/зменшення суми - відповідні облікові показники (операції) в ІКП блокуються, а донараховані/зменшені суми не відображаються та не беруть участь у розрахунках;

після настання граничного строку сплати/зменшення суми - в ІКП відображаються облікові показники (операції) щодо виключення з обліку донарахованих/зменшених сум у зв`язку із запізненням надходження ухвали суду про відкриття провадження у справі.

Інформація з інформаційної системи податкових органів, яка забезпечує відображення результатів судового оскарження, про продовження процедури судового оскарження в касаційній інстанції відображається в ІКП лише у випадку відкриття провадження та прийняття судом рішення про забезпечення адміністративного позову;

3) інформація з рішення про результати розгляду скарги (заяви).

У підсистемі, що забезпечує відображення результатів контрольно-перевірочної роботи, статус податкових повідомлень-рішень/рішень/вимог та рішень щодо єдиного внеску змінюється залежно від наслідків розгляду скарги (заяви) відповідно до інформації з інформаційної системи, яка забезпечує відображення результатів адміністративного оскарження, на статуси "Скасовується в адміністративному порядку", або "Вручено, адміністративний розгляд".

Під час часткового скасування сум формується нове податкове повідомлення-рішення/рішення/вимога та/або рішення щодо єдиного внеску на суму, що залишилась.

Під час збільшення зазначених у повідомленні-рішенні/рішенні/вимозі та/або рішенні щодо єдиного внеску сум формується податкове повідомлення-рішення/рішення/вимога та/або рішення щодо єдиного внеску на суму збільшення без анулювання первинного документа та вручається платнику (вноситься дата вручення до інформаційної системи та виконуються процеси, описані у підрозділі 3 цього розділу).

На підставі інформації з інформаційної системи, яка забезпечує відображення результатів адміністративного оскарження, про результати адміністративного оскарження (рішення податкового органу про результати розгляду скарги (заяви)) та у разі, якщо донарахована/зменшена сума з урахуванням її складових (платіж, санкція, пеня) у повному обсязі підтверджується (статус документа в підсистемі, що забезпечує відображення результатів контрольно-перевірочної роботи, змінюється на "Вручено, адміністративний розгляд") та якщо з урахуванням законодавчо встановлених строків вона вважається узгодженою, то в ІКП відображаються облікові показники (операції) щодо донарахування (поновлення у разі попереднього виключення з обліку) / зменшення такої суми.

У разі якщо за результатами адміністративного оскарження донарахована/зменшена сума з урахуванням її складових (платіж, санкція, пеня) у повному обсязі скасовується (статус документа в підсистемі, що забезпечує відображення результатів контрольно-перевірочної роботи, змінюється на "Скасовується в адміністративному порядку"), в ІКП відображення облікових показників не проводиться;

4) інформація з рішення суду, прийнятого по суті.

Статус податкових повідомлень-рішень/рішень/вимог та/або рішень щодо єдиного внеску змінюється відповідно до суті рішення (постанови) ("Скасовується в судовому порядку" / "Вручено, судовий розгляд").

У підсистемі, що забезпечує відображення результатів контрольно-перевірочної роботи, статус податкових повідомлень-рішень/рішень/вимог та рішень щодо єдиного внеску змінюється на "Скасовується в судовому порядку" / "Вручено, судовий розгляд".

Під час часткового скасування формується нове податкове повідомлення-рішення/рішення/ вимога та/або рішення щодо єдиного внеску на суму, що залишилась.

Під час збільшення зазначених сум у податковому повідомленні-рішенні/рішенні/вимозі та/або рішенні щодо єдиного внеску формується податкове повідомлення-рішення/рішення/вимога та/або рішення щодо єдиного внеску на суму збільшення без анулювання первинного документа та вручається платнику (вноситься дата вручення до інформаційної системи та виконуються процеси, описані в пункті 2 підрозділу 1 цього розділу).

На підставі інформації про результати судового оскарження (рішення суду, прийнятого по суті) та у разі, якщо донарахована/зменшена сума з урахуванням її складових (платіж, санкція, пеня) у повному обсязі підтверджується (статус податкових повідомлень-рішень/рішень/вимог та/або рішень щодо єдиного внеску в підсистемі, що забезпечує відображення результатів контрольно-перевірочної роботи, змінюється на "Вручено, судовий розгляд"), та якщо з урахуванням законодавчо встановлених строків вона вважається узгодженою, то в ІКП відображаються облікові показники (операції) щодо донарахування (поновлення у разі попереднього виключення з обліку)/ зменшення суми.

У разі якщо за результатами судового оскарження донарахована/зменшена сума з урахуванням її складових (платіж, санкція, пеня) у повному обсязі скасовується (статус податкових повідомлень-рішень/рішень/вимог та/або рішень щодо єдиного внеску в підсистемі, що забезпечує відображення результатів контрольно-перевірочної роботи, змінюється на "Скасовується в судовому порядку"), то в ІКП відображення облікових показників (операцій) щодо донарахування/зменшення суми не проводиться.

Інформація, внесена та збережена працівниками підрозділів адміністративного/судового оскарження до інформаційної системи податкових органів, яка забезпечує відображення результатів судового оскарження, та інформаційної системи податкових органів, яка забезпечує відображення результатів адміністративного оскарження, щоденно автоматично відображається в реєстрі "Апеляційне та судове оскарження" підсистеми, що забезпечує відображення результатів контрольно-перевірочної роботи.

Працівники підрозділів, які проводять контрольно-перевірочні заходи, щоденно опрацьовують інформацію, завантажену в підсистему, що забезпечує відображення результатів контрольно-перевірочної роботи з інформаційних систем, які забезпечують відображення результатів адміністративного та/або судового оскаржень.

Відповідно до пунктів 1, 2 підрозділу 5 розділу V Порядку № 5 для забезпечення повноти та своєчасності відображення показників грошових зобов`язань, визначених за результатами контрольно-перевірочної роботи, підрозділом, що здійснює контрольно-перевірочні заходи разом з підрозділом, що здійснює супроводження адміністративного та судового оскарження, та підрозділом, до компетенції яких належить супроводження і збереження баз даних, щодекадно проводиться попередній контроль.

В інформаційній системі в автоматичному режимі формується реєстр співставлення сум, визначених за результатами контрольно-перевірочної роботи, з них узгоджених та неузгоджених (за результатами адміністративного та/або судового оскарження), та облікових показників, відображених в ІКП (далі - реєстр співставлення донарахованих сум) щодекадно та станом на 01 число місяця, наступного за звітним.

Реєстр співставлення донарахованих сум формується на підставі занесеної до інформаційної системи інформації щодо узгоджених/неузгоджених грошових зобов`язань/фінансових санкцій (недоїмки, штрафних санкцій та пені з єдиного внеску) та/або зменшення суми бюджетного відшкодування, та/або зменшення від`ємного значення сум податку на додану вартість, вказаних у податкових повідомленнях-рішеннях/рішеннях/вимогах та/або рішеннях щодо єдиного внеску та не відображеної в ІКП.

У разі наявності записів у реєстрі співставлення донарахованих сум підрозділи, які здійснюють контрольно-перевірочні заходи, супроводження адміністративного та судового оскарження разом з підрозділом, до компетенції якого належить супроводження і збереження баз даних, визначає причини не відображення в ІКП донарахованих сум.

Відпрацювання наявних записів здійснюється підрозділами, які здійснюють контрольно-перевірочні заходи, супроводження адміністративного та судового оскарження, у період з дня, наступного за днем формування такого реєстру, до третього робочого дня місяця, наступного за звітним, включно.

Фактом проходження попереднього контролю є відсутність записів у реєстрі співставлення донарахованих сум.

Відповідно до 1, 2 підрозділу 6 розділу V Порядку № 5 за результатами проходження попереднього контролю в інформаційній системі станом на 01 число місяця, наступного за звітним, забезпечується генерування модуля контролю за показниками, визначеними за результатами контрольно-перевірочної роботи (в тому числі за результатами адміністративного та/або судового оскарження) (далі - модуль контролю за донарахованими сумами).

Якщо модуль контролю за донарахованими сумами не згенеровано, підрозділ, що здійснює облік платежів, не пізніше третього робочого дня після спливу терміну генерування модуля повідомляє структурні підрозділи, які здійснюють контрольно-перевірочні заходи, супроводження адміністративного та судового оскарження, про необхідність усунення розбіжностей в такому реєстрі.

За результатами відпрацювання наявних записів у реєстрі співставлення донарахованих сум в інформаційній системі не пізніше третього робочого дня місяця, наступного за звітним, генерується уточнюючий модуль контролю за донарахованими сумами.

Фактом проходження загального контролю вважається наявність згенерованого модуля контролю за донарахованими сумами.

Наведене вище свідчить про те, що контролюючі органи мають право проводити документальну виїзну перевірку, за результатами проведення якої, у разі встановлення порушень, складати акт, який є підставою для прийняття податкового повідомлення-рішення.

У разі незгоди із нарахуванням грошового зобов`язання, платник податку податків надано право оскаржити прийняте контролюючим органом податкове повідомлення-рішення в адміністративному чи судовому порядку, внаслідок чого визначене за податковим повідомленням-рішенням грошове зобов`язання вважається неузгодженим.

Днем узгодження грошового зобов`язання, нарахованого за податковим повідомленням-рішенням є день отримання платником податків рішення за результатами розгляду його скарги в разі застосування процедури адміністративного оскарження або день набрання законної сили рішенням суду в разі судового оскарження.

В той же час, якщо за результатами судового оскарження суд приймає рішення про часткове скасування нарахованого грошового зобов`язання, то територіальним органом ДПС, яким було складено попереднє податкове повідомлення-рішення, складається нове податкове повідомлення-рішення, яке містить зменшену суму грошового зобов`язання, зменшену суму зменшення (збільшення) податкових зобов`язань та/або інших зобов`язань, а первісне податкове повідомлення-рішення вважається відкликаним з дня надходження до платника податків податкового повідомлення-рішення, яке містить зменшену суму грошового зобов`язання або податкового боргу.

При цьому, пеня та штрафні санкції, нараховані на суму частини грошового зобов`язання, скасовану за результатами судового оскарження, також підлягають скасуванню, а якщо такі пеня та санкції були сплачені, вони підлягають зарахуванню в рахунок погашення податкового боргу, грошових зобов`язань або поверненню в порядку, встановленому ст.43 ПК України.

Інтегрована картка платника є складовою інформаційно-аналітичного забезпечення діяльності податкової служби та містить в собі повну інформацію про платника податків, зокрема щодо первинних документів, оброблених засобами інформаційно-комунікаційної системи, податкових декларацій, звітності з єдиного внеску, податкових повідомлень-рішень, податкових вимог, стан розрахунків з бюджетом, фондами загальнообов`язкового державного соціального страхування, наявність боргу (недоїмки) в темпоральному оперативному режимі систематизованого процесу фіксації та відображення первинних показників оперативного обліку податків, зборів, платежів, єдиного внеску в інформаційно-комунікаційній системі починаючи від дня взяття на облік платника податків.

Інтегрована картка кожного платника має містити повну, всебічну, достовірну, неупереджену інформацію щодо стану розрахунків з бюджетами, фондами загальнообов`язкового державного страхування за кожним кодом класифікації доходів бюджету в хронологічному порядку з описом кожної операції з посиланням на реквізити первинних документів з подальшим автоматичним розрахунком первинних показників оперативного обліку про відсутність/наявність заборгованості зі сплати податків, зборів, єдиного внеску.

Як вбачається з матеріалів справи, за результатами проведеної посадовими особами ГУ ДФС у м. Києві документальної позапланової виїзної перевірки ТОВ "НВО "Спутнік Крим" було складено акт від 19.03.2018 р. № 258/26-15-14-04-05/39039742, на підставі якої контролюючим органом прийнято податкові повідомлення-рішення:

- від 11.04.2018 № , відповідно до якого позивачу зменшено розмір від`ємного значення суми податку на додану вартість на загальну суму 26 344 грн;

- від 11.04.2018 № , відповідно до якого позивачу збільшено суму грошового зобов`язання з податку на додану вартість на загальну суму 362 690 грн, з яких за основним платежем на 290 152,00 грн, за штрафними санкціями на 72 538 грн.

Позивач оскаржив дані податкові повідомлення-рішення до суду і рішенням Окружного адміністративного суду м. Києва від 24.06.2019 у справі № 826/12011/18 визнано протиправним та скасовано податкове повідомлення-рішення Головного управління ДФС у м. Києві від 11.04.2018 № в частині донарахування податкового зобов`язання зі сплати податку на додану вартість в розмірі 58 209 грн та застосування штрафних (фінансових) санкцій в сумі 14 552,25 грн.

Постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 15.10.2019 рішення Окружного адміністративного суду м. Києва від 24.06.2019 скасовано в частині відмови у задоволенні позовних вимог та прийнято нове, яким задоволено позовні вимоги частково: визнано протиправними та скасовано податкові повідомлення-рішення від 11.04.2018 №, № ; в іншій частині позивних вимог відмовлено.

Постановою Верховного Суду від 22.12.2020 рішення Окружного адміністративного суду м. Києва від 24.06.2019 та постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 15.10.2019 у справі № 826/12011/18 скасовано, справу № 826/12011/18 в частині позовних вимог про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень від 11.04.2018: № - в частині донарахування податкового зобов`язання з податку на додану вартість в розмірі 58 209 грн та застосування штрафних (фінансових) санкцій в сумі 14 552,25 грн, № - в частині зменшення від`ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного періоду, за травень 2016 року на 1 057 грн, направлено до Окружного адміністративного суду м. Києва на новий розгляд; в іншій частині позовних вимог прийнято нову постанову про відмову в задоволенні позову.

Отже, за результатами судового розгляду було частково скасовані податкові повідомлення-рішення від 11.04.2018 № , № , зокрема, зменшені суми нарахованих зобов`язань з податку на додану вартість та розмір зменшеного від`ємного значення, у зв`язку з чим ГУ ДПС у м. Києві після отримання постанови Верховного Суду від 22.12.2020 прийняло податкові повідомлення-рішення від 11.03.2021 № 4, яким зменшено розмір від`ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного періоду, червень 2015 року на 25 287 грн, від 11.03.2021 № 4, яким збільшено грошові зобов`язання з податку на додану вартість на 289 929 грн, з яких за основним платежем на 231 943 грн, за штрафними санкціями на 57 986 грн.

Податкові повідомлення-рішення від 11.03.2021 № 4, № 4 містять суми грошових зобов`язань з податку на додану вартість та розмір зменшеного від`ємного значення, які були включені до податкових повідомлень-рішень від 11.04.2018 № , № та визнані за результатами судового оскарження такими, що нараховані правомірно.

Щодо відображення в ІКП позивача результатів адміністративного та судового оскарження податкових повідомлень-рішень від 11.04.2018 р. № , № та від 11.03.2021 р. № 4, № 4, судова колегія враховує наступне.

За результатами судового оскарження було визнано правомірним зменшення розміру від`ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного періоду, червень 2015 року на 25 287 грн, збільшення грошових зобов`язань з податку на додану вартість на 289 929 грн, з яких за основним платежем на 231 943 грн, за штрафними санкціями на 57 986 грн за податковими повідомленнями-рішеннями від 11.04.2018 №, №, внаслідок чого в силу п.56.18 ст.58 ПК України вони набули статусу узгоджених 22.12.2020 р. (день набрання чинності постанови Верховного Суду) та з урахуванням приписів п.57.3 ст.57 ПК України мають бути сплачені протягом 10 робочих днів, наступних за днем такого узгодження.

ТОВ "НВО "Спутнік Крим" 30.12.2020 р. сплатило грошові зобов`язання у розмірі 289 929 грн, визначеного за податковим повідомленням-рішенням від 11.04.2018 р. № , згідно платіжних доручень № 10792 на суму 57 985,75 грн, № 10793 на суму 231 943 грн, №10793 на суму 26 344 грн.

Вказані сплати відображено в ІКП і станом на 31.12.2020 р. обліковувалася переплата в сумі 316 272,75 грн.

Відповідачем у зв`язку зі зменшенням суми нарахованих зобов`язань з податку на додану вартість та розміру від`ємного значення за результатами судового оскарження було прийнято податкові повідомлення-рішення від 11.03.2021 №4, №4 на суми узгоджених грошових зобов`язань з податку на додану вартість та розмір від`ємного значення за результатами судового оскарження податкових повідомлень-рішень від 11.04.2018 р. №, №, які в подальшому 29.03.2021 р. внесені до ІКП позивача, внаслідок чого були фактично поновлені суми грошового зобов`язання з податку на додану вартість, які вже були сплачені ТОВ "НВО "Спутнік-Крим" 30.12.2020 р. та нараховано пеню за період з 19.03.2018 р. по 11.03.2021 р., тобто за період, коли грошові зобов`язання з податку на додану вартість не були узгодженими у зв`язку з оскарженням їх у суді та за період, коли позивачем у встановлений ПК України строк вже було сплачено узгоджені грошові зобов`язання за результатами судового оскарження.

Вищевикладене відображено в ІКП наступним чином.

29.03.2021 р. в ІКП було проведено податкове повідомлення-рішення від 11.03.2021 р. № , яким зменшено переплату на 342 838,75 грн, збільшено суму грошового зобов`язання на 289 929 грн, списано пеню на суму 76 864,75 грн та нараховано пеню за період з 19.03.2018 р. по 11.03.2021 р. на загальну суму 315 363,49 грн.

В подальшому, у зв`язку з оскарженням позивачем податкового повідомлення-рішення від 11.03.2021 р. № в адміністративному порядку, 06.04.2021 р. в ІКП здійснено коригування на зменшення нарахувань шляхом виключення з обліку суми податку у розмірі 231 943 грн, штрафної санкції у розмірі 57 986 грн, пені у розмірі 315 363,49 грн.

Після адміністративного оскарження на підставі податкового повідомлення-рішення від 11.03.2021 № та рішення ДПС України про залишення скарги без розгляду від 12.04.2021 № 8192/6/99-00-06-01-02-06 в ІКП позивача 14.05.2021 поновлено нарахування пені у розмірі 315 363,49 грн, штрафних санкцій у розмірі 57 986 грн, суми податку у розмірі 231 943 грн та 25 287 грн.

23.07.2021 та 01.09.2021 за результатами звернень та скарг позивача в ІКП зменшено розмір пені на 102 355,34 грн та на 13 605,52 грн, відповідно.

Наведене свідчить про протиправність таких дій контролюючого органу, оскільки датою узгодження грошових зобов`язань з податку на додану вартість є 22.12.2020, строки сплати узгоджених зобов`язань позивачем не порушено, оскільки він сплатив їх 30.12.2020, а тому відображення в ІКП грошових зобов`язань, які вже бути сплачені ТОВ "НВО "Спутнік Крим", та нарахування пені за період з 19.03.2018 по 11.03.2021 на підставі податкового повідомлення-рішення від 11.03.2021 № , яким визначено ту ж суму податку на додану вартість, які вже сплатив позивач, не відповідає дійсному стану розрахунків з бюджетом.

За результатами досудового врегулювання контролюючим органом частково виключено з ІКП пеню на загальну суму 115 960,86 грн із 315 363,49 грн безпідставно нарахованої, а тому залишок становить 119 402,63 грн.

Таким чином, судова колегія погоджує висновки суду першої інстанції про наявність достатніх правових підстав для часткового задоволення позовних вимог та зобов`язання Головного управління ДПС у м. Києві виключити з ІКП ТОВ "НВО "Спутнік-Крим" пеню у розмірі 199 402,03 грн та суми за податковими повідомленнями-рішеннями від 11.03.2021 № 4 (289 929 грн, в тому числі основна сума 231 943 грн, штрафні санкції 57 986 грн) та № 4 (25 287 грн).

У частині вимог, що залишені судом першої інстанції без задоволення, рішення суду не оскаржено.

За практикою Європейського суду з прав людини, викладеною, зокрема, у рішенні від 23 липня 2002 року у справі «Компанія «Вестберґа таксі Актіеболаґ» та «Вуліч проти Швеції», адміністративні суди, які розглядають скарги заявників стосовно рішень податкового управління, мають повну юрисдикцію у цих справах та повноваження скасувати оскаржені рішення. Справи мають бути розглянуті на підставі поданих доказів, а довести наявність підстав, передбачених відповідними законами, для призначення податкових штрафів, має саме податкове управління.

З огляду на вищенаведене, колегія суддів приходить до висновку, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив рішення у відповідності до норм матеріального та процесуального права. Доводи апеляційної скарги висновків суду не спростовують, тобто прийняте рішення відповідає матеріалам справи та вимогам закону, та не підлягає скасуванню.

За правилами статті 316 Кодексу адміністративного судочинства України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

За таких обставин, суд апеляційної інстанції приходить до висновку, що підстав для скасування рішення суду першої інстанції не вбачається.

Підстави для розподілу судових витрат відсутні.

Керуючись статтями 308, 309, 311, 313, 315, 317, 321. 322, 325, 328, 329 Кодексу адміністративного судочинства України, апеляційний суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Головного управління ДПС у м. Києві залишити без задоволення.

Рішення Одеського окружного адміністративного суду від 5 грудня 2025 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її ухвалення та може бути оскаржена шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду в порядку і строки, визначені статтями 328-329 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя доповідач: В.Ю. Ключкович

Судді: О.О. Беспалов

І.О. Грибан