Справа № 160/33696/25
Суддя: Дєєв Микола Владиславович
Дата ухвалення: 2026-03-30 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Суддя Дніпропетровського окружного адміністративного суду Дєєв М.В. розглянувши в порядку письмового провадження адміністративну справу
за позовом Фермерського господарства «Сільськогосподарське підприємство «Долина Дніпра»
до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області
про визнання рішення протиправним та зобов`язання вчинити певні дії,
26.11.2025 року до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов Фермерського господарства «Сільськогосподарське підприємство «Долина Дніпра» до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області, в якому позивач просить:
- визнати протиправним та скасувати Рішення Комісії Головного управління ДПС у Дніпропетровській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПП від 03.10.2025 року №217748 Про відповідність платника податку Фермерського господарства «Сільськогосподарське підприємство «Долина Дніпра» критеріям ризиковості платника податків;
В обґрунтування позовних вимог зазначено, що комісією з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у Дніпропетровській області прийнято від 03.10.2025 року №217748 Про відповідність платника податку Фермерського господарства «Сільськогосподарське підприємство «Долина Дніпра» критеріям ризиковості платника податків. Позивач вважає вказане рішення протиправним та таким, що не відповідає вимогам чинного законодавства, оскільки спірне рішення не містило переліку документів, необхідних для зняття відповідності ризиковості. За нормами Порядку №1165, саме платник податків визначає перелік документів, які мають підтвердити статус платника податків щодо його невідповідності критеріям ризиковості. При відсутності конкретного переліку необхідних документів для скасування статусу ризиковості, які необхідні Комісії для прийняття відповідного рішення, платник податків, керуючись загальним переліком з Порядку №1165 має право надати пояснення та відповідні документи, одні лише пояснення, якщо вони є вичерпними на переконання платника податку, який їх надає. Натомість, Комісія, якщо для прийняття обґрунтованого рішення не вистачає інформації, не позбавлена права визначити такий перелік від платника податку. Крім того, якщо відповідач зазначив як підставу код «02», то це стосується діяльності контрагента. Отже, документи по діяльності контрагента позивач надати не може, так само як й нести відповідальність за діяльність іншої юридичної особи у зв`язку з чим просив позовні вимоги задовольнити.
01.12.2025 року ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду відкрито спрощене позовне провадження без виклику (повідомлення) сторін.
15.12.2025 року від Головного управління ДПС у Дніпропетровській області надійшов відзив на позовну заяву відповідно до якого вказано, що спірне рішення правомірне, та таке, що винесено відповідно до вимог діючого законодавства, оскільки наявна податкова інформація, що свідчить про наявність ознак здійснення ризикових операцій, у зв`язку з чим, підстави для його скасування відсутні. З огляду на вказане відповідач просив відмовити у задоволенні позовних вимог.
17.12.2025 року ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду відмовлено у задоволенні заяви відповідача про розгляд справи за правилами загального позовного провадження або у судовому засіданні з викликом сторін.
22.12.2025 року від позивача надійшла відповідь на відзив, відповідно до якої вказано, що позивач не надає жодних пояснень в межах даного судового провадження щодо взаємовідносин з ТОВ «АЛЬФА ПОСТАВКА» (код 41777423) та ТОВ «ЕЛЕКТРОЗБУТ-СЕРВІС» (код 43175626), так як інформації по ним оспорюване Рішення від 03.10.2025 року не містить й, відповідно, це не було відображено в адміністративному позові. Підстава у Рішенні зазначена формально, так як на час здійснення взаємовідносин з ТОВ «Знаменівський Масложиркомбінат» воно не мало жодного негативного статусу не було присвоєно статус «ризиковості», а податкові накладні було зареєстровано. Також, позивачем не було отримано жодних додатків до оскаржуваного рішення Комісії Головного управління ДПС у Дніпропетровській області із розшифруванням податкової інформації, покладеної в основу цього рішення.
30.03.2026 року ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду продовжено строк розгляду справи.
Розглянувши подані документи і матеріали, з`ясувавши фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд вважає позовні вимоги такими, що підлягають задоволенню, з наступних підстав.
З матеріалів справи вбачається, що Фермерське господарство «Сільськогосподарське підприємство «Долина Дніпра» є юридичною особою та перебуває на обліку в Головному управлінні ДПС у Дніпропетровській області.
12 серпня 2025 року Позивачу, згідно даних електронного кабінету платника податку, присвоєно відповідність критеріям ризиковості платника податку п.8 Критеріїв ризиковості платника податку.
Відповідність критеріям ризиковості позивачу присвоєно Комісією з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (надалі Комісія) на підставі Рішення від 12.08.2025 року №175655. Відповідно до інформації, зазначеної у Рішенні, воно прийняте у зв`язку з виявленням обставин та/або отриманням інформації контролюючим органом у процесу поточної діяльності.
Підстава відповідно до Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/ розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 року №1165 (далі Порядок №1165): п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку.
Інформація, за якою встановлена відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку:
тип операції: «придбання»;
період здійснення господарської операції: з 09.07.2025 по 10.07.2025;
код згідно з УКТЗЕД операції, визначеної як ризикова: 2309;
податковий номер платника податку, задіяного в ризиковій операції: 44900708.
Дата включення платника податку, задіяного в ризиковій операції: 25.07.2025.
По іншій інформації не заповнено, стоять риски відсутності інформації.
Вказано код податкової інформації, яка є підставою для їх прийняття: «02 придбання товару, походження якого не прослідковується за ланцюгом придбання, якщо придбання здійснюється не у виробника такого товару».
З метою скасування статусу відповідності критеріям ризиковості платника податку, позивач надав до Комісії Пояснення від 09.09.2025 року з приводу господарської діяльності, специфіки здійснюваних господарських операцій та щодо неправомірного застосування коду «02» у Рішенні. Разом з Поясненнями були надані документи, що підтверджують застосування придбаного товару за кодом УКТЗЕД 2309 (продукти, що використовуються у годівлі тварин) у власній господарській діяльності.
Комісією Головного управління ДПС у Дніпропетровській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПП винесено рішення від 03.10.2025 року №217748 Про відповідність платника податку Фермерського господарства «Сільськогосподарське підприємство «Долина Дніпра» критеріям ризиковості платника податків, п.8 Критеріїв ризиковості платника податку. Ненаданням платником податку копій документів, які можуть свідчити про невідповідність критеріям ризиковості платникам податку.
Позивач не погоджується з вищевказаним рішеннями відповідача, вважає його необґрунтованим та таким, що не відповідає вимогам чинного законодавства, що і стало підставою для звернення з даним позовом до суду.
Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає наступне.
Пунктом 201.1 статті 201 Податкового кодексу України (далі - ПК України) визначено, що на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.
Відповідно до пункту 201.16 статті 201 ПК України, реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.
Постановою Кабінету Міністрів України від 11 грудня 2019 року №1165 на виконання вимог пункту 201.16 статті 201 ПК України затверджено Порядок з питань зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Порядок №1165), який визначає механізм зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, організаційні та процедурні засади діяльності комісій з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, права та обов`язки їх членів.
Додатком 1 до Порядку №1165 встановлено Критерії ризиковості платника податку на додану вартість, зокрема: п.8. У контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування.
Пунктом 6 Порядку №1165 передбачено, що питання відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку розглядається комісією регіонального рівня.
У разі встановлення відповідності платника податку хоча б одному з критеріїв ризиковості платника податку комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.
Включення платника податку до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.
У рішенні зазначається підстава, відповідно до якої встановлено відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.
Пунктом 6 вказаного Порядку №1165 також визначено, що У разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, який склав та/або подав податкову накладну/розрахунок коригування для реєстрації в Реєстрі, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація такої податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється (крім розрахунку коригування, складеного відповідно до вимог підпунктів б і в підпункту 97.4 пункту 97 підрозділу 2 розділу ХХ Перехідні положення Кодексу).
Таким чином, внесення платника податків до переліку ризикових платників на підставі пункту восьмого Критеріїв ризиковості платника податку фактично є підставою для зупинення реєстрації в ЄРПН в подальшому всіх складених платником податку податкових накладних/розрахунків коригування.
Так, пунктом 6 Порядку №1165 визначено, що комісія регіонального рівня постійно проводить моніторинг щодо відповідності/невідповідності платників податку критеріям ризиковості платника податку.
Комісією регіонального рівня розглядається питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, у разі виявлення обставин та/або отримання інформації, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку та/або отримання інформації та копій відповідних документів від платника податку, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.
У разі виявлення обставин та/або отримання інформації, про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, та прийняття комісією регіонального рівня рішення про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку платник податку отримує таке рішення в електронному кабінеті в день його прийняття.
Документами, необхідними для розгляду питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, можуть бути: договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них; договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлено повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції; первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявних типових форм та галузевої специфіки, накладні; розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків; документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачено договором та/або законодавством; інші документи, що підтверджують невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.
Інформацію та копії документів, подані платником податку, комісія регіонального рівня розглядає протягом семи робочих днів, що настають за датою їх надходження, та приймає відповідне рішення.
За результатами розгляду інформації та копій документів комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, яке платник податку отримує в електронному кабінеті у день його прийняття.
Виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.
Як вже зазначалося судом, відповідачем прийнято рішення про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку на підставі п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку.
Вказане рішення обґрунтоване ненаданням платником податку копій документів, які можуть свідчити про невідповідність критеріям ризиковості платника податку.
Суд зазначає, що комісія, приймаючи рішення з посиланням на те, що у контролюючих органах наявна податкова інформація, має обґрунтувати, на підставі якої інформації комісія дійшла такого висновку та надати належні, допустимі докази в підтвердження цієї інформації. Така ж позиція викладена у постанові Верховного Суду від 30 листопада 2021 року по справі №340/1098/20.
Так, загальними вимогами, які висуваються до акта індивідуальної дії, як акта правозастосування, є його обґрунтованість та вмотивованість, тобто наведення податковим органом конкретних підстав його прийняття (фактичних і юридичних), а також переконливих і зрозумілих мотивів його прийняття.
Однак відповідач не надав жодного належного доказу, який би досліджувався в ході засідання Комісії, і який би слугував підставою для прийняття оскаржуваного рішення та був покладений в основу їх прийняття.
Суд звертає увагу на те, що податкова інформація, наявна у контролюючого органу, є лише статистичними даними, які самі по собі не можуть свідчити про вчинення підприємством порушень та не підтверджує ризиковість платника податків.
Будь-яка податкова інформація, зокрема, надана іншими контролюючими органами носить виключно інформативний характер та не є належним доказом в розумінні закону. Така позиція підтримується Верховним Судом, про що свідчить правовий висновок останнього, викладений у постановах від 02.04.2020 року по справі №160/93/19, від 04.06.2020 року по справі №340/422/19 та від 16.04.2021 по справі №813/1301/15.
Верховний Суд у постанові від 22 липня 2021 по справі №520/480/20 вказав, що саме лише посилання контролюючого органу про те, що аналіз діяльності товариства свідчить про наявність ризиків маніпулювання показниками податкової звітності та даними Єдиного реєстру податкових накладних, а також мінімізації платежів до бюджету, без належного обґрунтування і документального підтвердження, не може свідчити про відповідність рішення критеріям правомірності, які пред`являються до рішень суб`єктів владних повноважень і закріплені у частині другій статті 2 КАС України.
У постанові від 23 червня 2022 року у справі №640/6130/20 Верховний Суд зазначив, що питання відповідності підприємства Критеріям ризиковості платника ПДВ має розглядатися Комісією регіонального рівня за наслідками подання товариством для реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування та моніторингу платника податку і податкової накладної/розрахунку коригування, що направлена для реєстрації. Віднесення суб`єкта господарювання до ризикових на підставі рішення, яке прийнято не за наслідками подання останнім податкової накладної/розрахунку коригування для реєстрації суперечить положенням Порядку №1165.
За змістом п. 6 Порядку № 1165 у разі відповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку згідно з пунктом 8 Додатка 1 у відповідних полях рішення зазначається детальна інформація, за якою встановлено відповідність критеріям ризиковості платника податку, тип операції (придбання/постачання), період здійснення господарської операції, код згідно з УКТЗЕД/ДКПП/умовним кодом товару, податковий номер платника податку, задіяного в ризиковій операції.
Суд зазначає, що у спірному рішенні хоча і вказано підстави для його прийняття, однак не відображено фактичних обставин прийняття такого рішення, не вказано детальної інформації, за якою встановлено відповідність позивача критеріям ризиковості платника податку. Крім цього, в спірному рішенні не зазначено суті та характеру наявної податкової інформації, що стала підставою для прийняття спірного рішення.
Отже, вказане рішення не містять належних обґрунтувань підстав та причин віднесення позивача до ризикових платників податків відповідно до пункту 8 Критеріїв ризиковості платників податку.
Суд зазначає, за змістом пункту 6 Порядку № 1165 у рішенні про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку (додаток 4) за результатами розгляду інформації та копій документів, надісланих відповідно до абзацу восьмого цього пункту, комісія регіонального рівня у відповідних полях рішення зазначає детальну інформацію, за якою встановлено відповідність критеріям ризиковості платника податку, зазначає/обирає з переліку документ/документи, не наданий/не надані платником податку, який може/які можуть свідчити про невідповідність критеріям ризиковості платника податку.
Однак, у оскаржуваному рішенні Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку в порушення зазначених вимог п. 6 Порядку № 1165 та всупереч формі самого рішення не відображено фактичних обставин прийняття такого рішення, не зазначено з переліку документу та/або документів, який/які не надано та який/які можуть свідчити про невідповідність критеріям ризиковості платника податку.
Суд встановив, що позивачем було подано податковому органу повідомлення про подання інформації та копій документів щодо невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку, та пояснення, водночас, відповідач не зазначив, чому не було враховано наданих позивачем документів, та/або чому останні не спростовують висновків податкового органу за п. 8 Критеріїв.
Таким чином, суд дійшов висновку про ненадання належної оцінки поданим контролюючому органу позивачем переліку документів та відсутність конкретизації підстав їх неврахування у спірному рішенні Комісії, а також, контролюючим органом не наведено фактичних обставин, які є підтвердженням ризиковості здійснення операцій, що зумовило включення позивача до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.
За викладених обставин, суд зазначає, що спірне рішення, яким встановлено відповідність товариства пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податків було прийнято контролюючим органом без наявних на те правових підстав, при цьому, під час розгляду даного спору, відповідачем не було доведено обґрунтованості прийняття спірного рішення.
З огляду на викладене, з урахуванням наведених норм та встановлених обставин, суд вважає, що рішення про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку, є протиправним та підлягає скасуванню, а позовні вимоги в цій частині такими, що підлягають задоволенню.
Щодо позовної вимоги про виключення позивача з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості, суд зазначає наступне.
Визначена Додатком 4 Порядку № 1165 форма Рішення про відповідність/ невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку передбачає можливість оскарження Рішення в адміністративному або судовому порядку.
Згідно змісту абз. 14 п. 6 Порядку № 1165 у разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня виключає платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.
Отже, рішення комісії регіонального рівня про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника може бути оскаржено до суду та після надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня виключає платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.
Таким чином, ефективним способом захисту прав позивача є задоволення позовної вимоги про зобов`язання відповідача виключити позивача з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості.
Відповідно до статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна, довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Доказів, які б спростували доводи позивача, відповідач суду не надав. З огляду на вищевикладене, суд дійшов висновку, що позовні вимоги є обґрунтованими, та такими, що підлягають задоволенню.
Згідно з ч.2 ст.132 КАС України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.
Відповідно до частини першої статті 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.
Як вбачається з матеріалів справи, позивачем при зверненні до суду понесені судові витрати, пов`язані зі сплатою судового збору за подання адміністративного позову до суду в розмірі 4845,00 грн., що документально підтверджується квитанцією №255 від 10.11.2025 року.
Враховуючи, що адміністративний позов задоволено повністю, сплачений позивачем судовий збір за подачу адміністративного позову до суду, за одну вимогу немайнового характеру в сумі 2422,40 грн. підлягає стягненню за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.
При цьому, суд зазначає, що в іншій частині сплати судового збору позивач має право подати відповідне клопотання про повернення помилково чи надмірно сплаченого судового збору.
Керуючись ст.ст. 241-246, 250 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,
Визнати протиправним та скасувати рішення Комісії Головного управління ДПС у Дніпропетровській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПП від 03.10.2025 року №217748 Про відповідність платника податку Фермерського господарства «Сільськогосподарське підприємство «Долина Дніпра» критеріям ризиковості платника податків.
Зобов`язати Головне управління ДПС у Дніпропетровській області виключити Фермерське господарство «Сільськогосподарське підприємство «Долина Дніпра» з переліку ризикових платників податку на додану вартість.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до ст.255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржено в порядку та у строки, встановлені ст. ст.295,297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя М.В. Дєєв