Справа № 520/3325/26
Суддя: Проценко Л. Г.
Дата ухвалення: 2026-03-31 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 520/3325/26
Провадження № 2-а/642/18/26
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31 березня 2026 року м. Харків

Суддя Холодногірського районного суду м. Харкова Проценко Л.Г., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про визнання протиправною та скасування постанови про притягнення до адміністративної відповідальності від 18.08.2025, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з позовом до ІНФОРМАЦІЯ_1 про визнання протиправною та скасування постанови № 3084 від 18.08.2025 про притягнення його до адміністративної відповідальності за ч. 3 ст. 210-1 КУпАП.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 23.02.2026 року адміністративну справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про визнання протиправною та скасування постанови про притягнення до адміністративної відповідальності від 18.08.2025 передано за підсудністю до Холодногірського районного суду міста Харкова.

Протоколом автоматизованого розподілу справи від 25.03.2026 справу передано для розгляду судді Проценко Л.Г.

Дослідивши матеріали позовної заяви, вважаю, що позовну заяву ОСОБА_1 необхідно залишити без руху, виходячи з такого. Позовна заява не відповідає вимогам ст.ст. 160,161 КАС України.

Відповідно до п.2 ч.5 ст.160 КАС України в позовній заяві зазначаються: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти, відомості про наявність електронного кабінету.

Також всупереч вимогам, позивачем не зазначено відомості про наявність електронного кабінету сторін.

Крім цього, частиною 3 статті 161 КАС України передбачено, що до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до пункту 1 статті 6 Конвенції 1950 року кожен при вирішенні спору щодо його цивільних прав та обов`язків має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначаються Законом України Про судовий збір від 08.07.2011 № 3674-VI (далі Закон України № 3674-VI).

Статтями 1, 2 цього Закону визначено, що судовий збір справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом, і включається до складу судових витрат. Платниками цього платежу є: громадяни України, іноземці, особи без громадянства, підприємства, установи, організації, інші юридичні особи (у тому числі іноземні) та фізичні особи-підприємці, які звертаються до суду чи стосовно яких ухвалене судове рішення, передбачене цим Законом.

Згідно з ч. 1 ст. 5 Закону «Про судовий збір» від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях, зокрема, звільняються: 1) військовослужбовці, військовозобов`язані та резервісти, які призвані на навчальні (або перевірочні) та спеціальні збори, - у справах, пов`язаних з виконанням військового обов`язку, а також під час виконання службових обов`язків (пункт 12); 2) учасники бойових дій, постраждалі учасники Революції Гідності, Герої України - у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав (пункт 13).

Верховний Суд неодноразово висловлював свою позицію про те, що вирішуючи питання про стягнення судового збору з особи, яка має статус учасника бойових дій (прирівняної до нього особи), для правильного застосування норм пункту 13 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір» суд має враховувати предмет та підстави позову; перевіряти чи стосується така справа захисту прав цих осіб з урахуванням положень статей 12 та 22 Закону України «Про соцзахист ветеранів війни».

Велика Палата Верховного Суду у своїй постанові від 12 лютого 2020 року у справі № 545/1149/17 зазначила, що пункт 13 частини першої статті 5 Закону № 3674-VI має відсильний характер та не містить вичерпного переліку справ, у яких учасники бойових дій та прирівняні до них особи звільняються від сплати судового збору. Перелік пільг учасникам бойових дій та особам, прирівняним до них, визначені у статті 12 Закону № 3551-XII. А стаття 22 цього ж Закону передбачає, що особи, на яких поширюється дія цього нормативного акта, отримують безоплатну правову допомогу щодо питань, пов`язаних з їх соціальним захистом, а також звільняються від судових витрат, пов`язаних з розглядом цих питань. Отже, вирішуючи питання про стягнення судового збору з особи, яка має статус учасника бойових дій (прирівняної до нього особи), для правильного застосування норм пункту 13 частини першої статті 5 Закону № 3674-VI суд має враховувати предмет та підстави позову; перевіряти, чи стосується така справа захисту прав цих осіб з урахуванням положень статей 12 та 22 Закону № 3551-XII.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Тому, позивачу необхідно здійснити оплату судового збору за подання до суду позовної заяви про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення, у розмірі, визначеному Законом України «Про судовий збір», тобто 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 665 грн. 60 коп. та надати суду оригінал квитанції про сплату судового збору.

Крім того, позивачем в переліку додатках позовної заяви міститься копія постанови серії № 3084 від 18.08.2025 року, однак така постанова до позовної заяви не додана.

Позивачу необхідно надати докази до позовної заяви згідно переліку.

Клопотань про витребування доказів позивачем не заявлено.

Також, оскаржувана постанова була винесена 18 серпня 2025 року, тоді як позивач звернувсія з даним адміністративним позовом до Харківського окружного адміністративного суду засобами поштового зв`язку 14 лютого 2026 року, тобто позивач звернувся до суду з пропущенням десятиденого строку, встановленого законом на оскарження постанови.

Згідно ч.2 ст. 122 КАС України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Приписами статті 289 КУпАП передбачено, що скаргу на постанову по справі про адміністративне правопорушення може бути подано протягом десяти днів з дня винесення постанови, а щодо постанов по справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксовані в автоматичному режимі, та/або про порушення правил зупинки, стоянки, паркування транспортних засобів, зафіксовані в режимі фотозйомки (відеозапису), - протягом десяти днів з дня набрання постановою законної сили. В разі пропуску зазначеного строку з поважних причин цей строк за заявою особи, щодо якої винесено постанову, може бути поновлено органом (посадовою особою), правомочним розглядати скаргу.

Частиною 1 ст. 123 КАС України зазначено, що у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Так, позивачем надано клопотання про поновлення строку, згідно якого просить суд визнати поважною причину пропуску позивачем строку на подання позовної заяви про визнання протиправною та скасування постанови 18.08.2025 № 3084 про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення за ч. 3 ст. 210 КУпАП та поновити строк на подання позовної заяви.

В обґрунтування клопотання зазначено, що про наявність оскаржуваної постанови позивач вперше дізнався лише після блокування карткових рахунків банком та отримання поштою повідомлення від виконавчої служби про відкриття виконавчого провадження № 79862842 від 18.08.2025.

Разом з цим, до позовної заяви додано копію поштового конверту, який направлено з Холодногірсько-Новобаварського ВДВС у м. Харкові позивачу ОСОБА_1 , з номером трекінгу АТ «Укрпошта», згідно якого 22.01.2026 лист вручено.

Тобто, суд звертає увагу, що оскаржувана постанова була винесена 18 серпня 2025 року, позивач отримав засобами поштового зв`язку 22.01.2026 матеріали виконавчого провадження, звернувся з даним адміністративним позовом лише 14 лютого 2026 року, тобто позивач звернувся до суду з пропущенням десятиденого строку на оскарження постанови, навіть з врахуванням отримання 22.01.2026 матеріалів виконавчого провадження.

При цьому, доказів існування об`єктивно непереборних обставин, що позбавили чи істотно ускладнили позивачу можливість подати позов у визначений законом строк суду не надано.

Як вбачається з ч. 1 ст. 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Отже, судом встановлено, що даний позов не відповідає вимогам ст.ст. 160-161 КАС України. Відповідно до частини 1 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160,161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи наведене, позовна заява підлягає залишенню без руху.

Керуючись ст. 123, 161 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 про визнання протиправною та скасування постанови про притягнення до адміністративної відповідальності від 18.08.2025 - залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення недоліків п`ять днів з дня отримання копії ухвали судді для виправлення недоліків, вказаних в мотивувальній частині ухвали.

Роз`яснити позивачу, що якщо позивач не усуне недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважатиметься неподаною і буде повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Л.Г. Проценко