Справа № 320/41254/23
Суддя: Терлецька О.О.
Дата ухвалення: 2026-04-01 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

01 квітня 2026 року № 320/41254/23

Суддя Київського окружного адміністративного суду Терлецька О.О., розглянувши порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом ТОВ"Оператор газотранспортної системи України" до Управління західного офісу держаудитслужби в Тернопільській області про визнання протиправним та скасування висновку,

в с т а н о в и в:

До Київського окружного адміністративного суду звернулось ТОВ"Оператор газотранспортної системи України" з позовом до Управління західного офісу держаудитслужби в Тернопільській області ТОВ "СПІРАЛЬ-ІНВЕСТ" в якому просить суд визнати протиправним та скасувати висновок про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2023-02-22-013400-а від 05.06.2023.

Обґрунтовуючи позовні вимоги позивач вказує, що замовником в електронній системі закупівель було заповнено всі необхідні поля та завантажено всі відповідні документи. Також зазначає, що відповідачем не вказано які саме заходи необхідно вжити для усунення виявлених порушень.

Від відповідача надійшов відзив в якому заперечував проти задоволення позовних вимог зазначаючи, що терміни «оголошення» та «тендерна документація» в розумінні Закону №922 не є тотожними, а Позивач помилково вважає що ним виконана імперативна вимога пункту 14 частини 2 статті 22 Закону №922, оскільки кінцевий строк подання тендерних пропозицій у тендерній документації все ж таки відсутній. Його наявність у тендерній документації документально не підтверджена Позивачем. Окрім того, відповідач спростовував твердження позивача щодо відсутності конкретизації заходів необхідних для усунення виявлених порушень вказуючи, що Управління, керуючись статтями 2 та 5 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні», статтею 8 Закону №922, зобов`язало здійснити заходи направлені на недопущення порушень у подальшому (шляхом проведення роз`яснювальної роботи, економічних навчань тощо) та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявлених порушень.

У відповіді на відзив та в запереченні на відповідь на відзив сторони підтримали заявлені вимоги та заперечення.

Дослідивши обставини справи та оцінивши доводи сторін суд зазначає наступне.

Згідно з ч.2 ст.2 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» державний фінансовий контроль забезпечується органом державного фінансового контролю через проведення державного фінансового аудиту, інспектування, перевірки закупівель та моніторингу закупівлі.

Контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється ляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом країни «Про публічні закупівлі», проведення перевірки закупівель, а також час державного фінансового аудиту та інспектування.

Перевірка закупівель у замовників проводиться за місцезнаходженням юридичної особи, що перевіряється, чи за місцем розташування об`єкта права власності, щодо якого проводиться перевірка, і полягає у документальному та фактичному аналізі дотримання замовником законодавства про закупівлі. Результати перевірки закупівель викладаються в акті перевірки закупівель.

Моніторинг закупівлі здійснюється за місцезнаходженням органу державного фінансового контролю, (ст.5 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні»).

Проте слід зауважити, що моніторинг процедури закупівлі - аналіз дотримання Замовником законодавства у сфері публічних закупівель під час проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та протягом його дії з метою запобігання порушенням законодавства у сфері публічних закупівель (пункт 14 частини першої статті 1 Закону № 922).

Аналогічні повноваження щодо проведення моніторингу закупівлі передбачені, зокрема, п.п.З п.4 Положення про Державну аудиторську службу України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 03.02.2016 №43, пп.2 п.4 Положення про Управління Західного офісу Держаудитслужби в Тернопільській області, затвердженого наказом Західного офісу Держаудитслужби від 22.02.2022 №117.

Відповідно до п.З Положення про управління визначено, що основним завданням Управління є реалізація повноважень Західного офісу Держаудитслужби на території Тернопільської області. Однак, цей пункт наказом Західного офісу Держаудитслужби №186 від 14.06.2022 викладено у такій редакції: «Основним завданням управління є реалізація повноважень Офісу на території області місцезнаходження такого управління, а також на території інших областей за дорученням Голови Держаудитслужби та його заступників.» Таким чином, Відповідач наділений здійснювати повноваження на територіях інших областей, в тому числі Київської області.

Додатково правомірність проведення Відповідачем моніторингу на території Київської області, підтверджується:

дорученням Держаудитслужби від 21.04.2023 №003100-18/4590-2023, як це і передбачено п.З Положення.

Порядок здійснення моніторингу процедур публічних закупівель регламентований ст.8 Закону України «Про публічні закупівлі».

Повідомлення про прийняття рішення про початок моніторингу процедури закупівлі орган державного фінансового контролю оприлюднює в електронній системі закупівель протягом двох робочих днів з дня прийняття такого рішення. Строк здійснення моніторингу процедури закупівлі не може перевищувати 15 робочих днів з наступного робочого дня від дати оприлюднення повідомлення про початок моніторингу процедури закупівлі в електронній системі закупівель, (ч.ч. З, 4 ст. 8 Закону України «Про публічні закупівлі»).

З огляду на зазначене, Управління Західного офісу Держаудитслужби в Тернопільській області відповідно до частини другої статті 8 Закону №922, пп.2, 12 пункту 4, пп.13 п.10 Положення про Управління Західного офісу Держаудитслужби в Тернопільській області, затвердженого наказом Держаудитслужби від 22.02.2022 №117, здійснило моніторинг процедури закупівлі в частині дотримання Позивачем законодавства у сфері публічних закупівель ID:UА-2023-02-22-013400-а «ДК 021:2015:45450000-6» інші завершальні будівельні роботи, очікувана вартість 3 731 881.67 грн».

Зазначений моніторинг було розпочато на підставі наказу від 23.05.2023 №40-з «Про початок моніторингу закупівель» за иА-2023-02-22-013400-а від 22.02.2023. Підставою для прийняття рішення про початок моніторингу є виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель, відповідно до ч.2 ст.8 Закону №922, про що відповідно зазначено у висновку.

Відповідач зазначає, що аналіз документів - це лише сукупність методичних прийомів і процедур, які використовуються для отримання інформації з документальних джерел, і наслідком яких є лише ознаки порушення, а не саме порушення в цілому, за результатом якого може бути прийнято рішення про проведення моніторингу, про що видається наказ.

Тобто при здійсненні аналізу інформації, яка оприлюднена на системі Прозорро Позивачем, посадовою особою Відповідача було виявлено можливі порушення при закупівлі за иА-2023-02-22-013400-а від 22.02.2023, через що прийнято рішення про проведення моніторингу вказаної закупівлі, що повністю відповідає вимогам Закону №922.

Згідно з ч. 6 ст. 8 Закону України «Про публічні закупівлі» за результатами моніторингу закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу закупівлі, що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.

Відповідно до ч. 7 ст. 8 Закону України «Про публічні закупівлі» (далі - Закон) у висновку обов`язково зазначаються:

1) найменування, місцезнаходження та ідентифікаційний код замовника в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, щодо якого здійснювався моніторинг процедури закупівлі;

2) назва предмета закупівлі із зазначенням коду за Єдиним закупівельним словником (у разі поділу на лоти такі відомості повинні зазначатися щодо кожного лота) та назви відповідних класифікаторів предмета закупівлі і частин предмета закупівлі (лотів) (за наявності) та його очікувана вартість;

3) унікальний номер оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєний електронною системою закупівель, та/або унікальний номер повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі;

4) опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого за результатами моніторингу процедури закупівлі;

5) зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.

Цією ж нормою Закону установлено, що у висновку може зазначатися додаткова інформація, визначена органом державного фінансового контролю.

З огляду на зазначене, Управління відповідно до законодавства здійснило з 23 травня по 05 червня 2023 року, тобто у термін визначений Законом, моніторинг проведеної Позивачем закупівлі UA-2023-02-22-013400-а.

Результати моніторингу оформлені висновком, затвердженим начальником Управління Снігуром Романом Михайловичем 05 червня 2023 року, що оприлюднений на веб-порталі Уповноваженого органу https://prozorro.gov.ua 05 червня 2023 року, тобто у встановлений законом строк, що підтверджується інформацією про закупівлю, доданою до позовної заяви.

Предметом аналізу були питання: визначення предмета закупівлі, відображення закупівлі у річному плані, відповідності оголошення про проведення відкритих торгів з особливостями та тендерної документації вимогам Закону України «Про публічні закупівлі» від 25.12.2015 №922-VIII (далі - Закон №922) та Постанові Кабінету Міністрів України від 12.10.2022 № 1178 «Про затвердження особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України «Про публічні закупівлі», на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування» (далі - Особливості №1178), оприлюднення інформації про закупівлю, розгляд тендерних пропозицій, своєчасності укладення договору про закупівлю, його оприлюднення та відповідності умов договору умовам тендерної пропозиції переможця, своєчасності надання інформації та документів у випадках, передбачених Законом.

Під час моніторингу проаналізовано: річний план закупівель Позивача на 2023 рік, оголошення про проведення відкритих торгів з особливостями, тендерну документацію затверджену рішенням уповноваженої особи від 22.02.2023, тендерну пропозицію Товариства з обмеженою відповідальністю «СПІРАЛЬ-ІНВЕСТБУД», повідомлення про продовження строку розгляду тендерної пропозиції (протокол від 17.03.2023 №23-3030-пр), протокол (рішення) уповноваженої особи щодо визначення переможця закупівлі від 20.03.2023 за №23-3030-д, повідомлення про намір укласти договір від 20.03.2023, інформація про продовження строку укладання договору за процедурою закупівлі, договір про закупівлю від 12.04.2023 за №, пояснення Замовника від 26.05.2023 отримане через електронну систему закупівель.

Щодо порушення вимог п.14 ч.2 ст.22 Закону №922.

Станом на час оприлюднення тендерної документації діяв Закон №922 в редакції з 19.04.2020 та Постанова КМУ від 12.10.2022 №1178 «Про затвердження особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України «Про публічні закупівлі» на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування» (із змінами у редакції, що діяли на час проведення закупівлі).

Закон України «Про публічні закупівлі» визначає правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави, територіальних громад та об`єднаних територіальних громад.

Відповідно до Закону №922, тендерна документація - документація щодо умов проведення тендеру, що розробляється та затверджується замовником і оприлюднюється для вільного доступу в електронній системі закупівель. Замовники - суб`єкти, визначені згідно із статтею 2 цього Закону, які здійснюють закупівлі товарів, робіт і послуг відповідно до цього Закону.

Згідно з пунктом Особливостей №1178, тендерна документація формується замовником відповідно до вимог статті 22 Закону з урахуванням цих особливостей.

Так, відповідно до ст.2 Закону №922, тендерна документація безоплатно оприлюднюється замовником разом з оголошенням про проведення відкритих торгів в електронній системі закупівель для загального доступу шляхом заповнення полів в електронній системі закупівель. Тендерна документація не є об`єктом авторського права та/або суміжних прав.

Частиною 2 статті 22 Закону №922 передбачено, що у тендерній документації зазначаються такі відомості, в тому числі:

- кінцевий строк подання тендерних пропозицій (п.14).

Позивач у позові зазначає, що Замовником належним чином зазначено вся інформація шляхом заповнення електронних полів у документах, зокрема у оголошенні про проведення відкритих торгів зазначено кінцевий строк подання тендерних пропозицій: « 10 березня 2023 12:00», через що в тендерній документації лише вказано, що кінцевий строк подання тендерних пропозицій - «Згідно оголошення про проведення відкритих торгів». Тому порушень п.14 ч.22 Закону №922 зі сторони Позивача не допущено.

З вказаним не можна погодитися, виходячи з наступного. Замовник, оголошуючи закупівлю та учасник, готуючи тендерну пропозицію для неї повинні орієнтуватися у строках, коли закінчиться можливість будь-що змінити в документах та їх вимогах для обох сторін.

Така можливість завершується після закінчення строку подання тендерних пропозицій. Для кожного виду закупівлі він різний, проте розраховується для усіх однаково.

Разом з тим, звертаємо увагу на те, що наказом Мінекономрозвитку України затвердило Примірну тендерну документацію (наказ від 13.04.2016 №680).

Так, Примірна тендерна документація формується та подається в електронному вигляді відповідно до вимог Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг». Примірна тендерна документація містить: обов`язкову інформацію, визначену статтею 22 Закону України «Про публічні закупівлі», яка оформляється у вигляді таблиці, що складається з трьох граф та подається замовником окремим файлом. У графі « 1» зазначається нумерація, у графі « 2» - перелік складових тендерної документації, у графі «З» - вимоги щодо їх заповнення відповідно до Закону; інформацію, що формується замовником шляхом заповнення окремих полів електронних форм електронної системи закупівель; додатки, що завантажуються до електронної системи закупівель окремими файлами.

Зміст кожного розділу Примірної тендерної документації визначається Замовником.

Таким чином, хоча Примірна тендерна документація не є обов`язковою для застосування Замовниками, проте на її основі можна сформувати власну тендерну документацію, врахувавши особливості своєї закупівлі, однак тендерна документація повинна містити обов`язкову інформацію, визначену статтею 22 Закону України «Про публічні закупівлі».

Такі дії, як не зазначення у тендерній документації кінцевого строку подання тендерних пропозицій, можуть призвести до неоднозначного тлумачення учасниками вимог тендерної документації та як наслідок до порушення принципів здійснення закупівель в частині відкритості та прозорості на всіх стадіях закупівель.

Відповідно до ст.251 Цивільного Кодексу України строком є певний період в часі, з закінченням якого пов`язана дія чи подія, яка має юридичне значення. Строк визначається роками, місяцями, тижнями, днями або годинами. За приписами ст.51 ГПК України, ст.70 ЦПК України, процесуальна дія, для якої встановлено строк, може бути вчинена до 24-ї години останнього дня строку.

Перебіг строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок (ст.253 ЦК України), саме такий порядок розрахунку строків подання пропозицій учасників діє в електронній системі закупівель (ЕСЗ).

Кінцевий строк подання пропозицій учасників обов`язково зазначається в оголошенні про проведення закупівлі. Крім того, для конкурентних закупівель - має бути зазначений у тендерній документації, так як до нього по вимогам Закону №922 надалі прив`язано інші вимоги та строки.

Пунктом 31 Особливостей №1178 визначено, що тендерні пропозиції подаються відповідно до порядку, визначеного статтею 26 Закону, крім положень частин першої, четвертої, шостої та сьомої статті 26 Закону.

Тендерні пропозиції залишаються дійсними протягом зазначеного в тендерній документації строку, який у разі необхідності може бути продовжений. До закінчення зазначеного строку замовник має право вимагати від учасників процедури закупівлі продовження строку дії тендерних пропозицій. Учасник процедури закупівлі має право:

відхилити таку вимогу, не втрачаючи при цьому наданого ним забезпечення тендерної пропозиції;

погодитися з вимогою та продовжити строк дії поданої ним тендерної пропозиції і наданого забезпечення тендерної пропозиції.

У разі необхідності учасник процедури закупівлі має право з власної ініціативи продовжити строк дії своєї тендерної пропозиції, повідомивши про це замовникові через електронну систему закупівель.

Також Закон №922 визначає, що тендерні пропозиції/пропозиції після закінчення кінцевого строку їх подання або ціна яких перевищує очікувану вартість предмета закупівлі не приймаються електронною системою закупівель (гі.6 ч.2 ст.26 Закону №922). Учасник процедури закупівлі має право внести зміни до своєї тендерної пропозиції або відкликати її до закінчення кінцевого строку її подання без втрати свого забезпечення тендерної пропозиції. Такі зміни або заява про відкликання тендерної пропозиції враховуються, якщо вони отримані електронною системою закупівель до закінчення кінцевого строку подання тендерних пропозицій (п.8 ч.2 ст.26 Закону №922).

ЕЗС дозволяє визначати не тільки кінцевий строк подання тендерних пропозицій у днях, а і кінцевий час для подання тендерних пропозицій. Важливо врахувати, що день закінчується в 0:00, а наступний день починається в 0:01.

Також, враховуючи ту обставину, що чинним законодавством України передбачено оскарження умов тендерної документації, то відповідно строки подання тендерних пропозицій, у випадку оскарження, переносяться, а тому, якщо замовник не прописав конкретну дату для подання тендерних пропозицій, то у випадку переносу, така дата буде не актуальною та не вірною.

Таким чином, Закон №922 в цій нормі є конкретним та містить імперативну умову, яку не дотримався Позивач формуючи тендерну документацію.

Також Відповідач наголошує, що поняття «оголошення» та «тендерна документація» в розумінні Закону №922, не є тотожними, вимоги до їх змісту передбачено законодавцем окремо та відповідно вони не доповнюють одне одного чи заміняють, тому твердження Позивача щодо таких відомостей у іншій інформації по закупівлі є некоректними та такими, що не узгоджуються з чинним законодавством.

Відповідно до пункту 4 ч.7 статті 8 Закону №922 у висновку обов`язково зазначаються опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого за результатами моніторингу процедури закупівлі. Тому, виявлення будь-якого порушення обов`язково мусить бути відображено у висновку.

Щодо встановленої управлінням вимоги у Висновку

Як зазначено вище, відповідно до ч.7 ст.8 Закону №922, за результатами моніторингу закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу закупівлі, що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.

У висновку обов`язково зазначаються, в тому числі:

5) зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.

Такі ж вимоги визначено і Наказом №552.

Отже, відповідно до положень частини сьомої статті 8 Закону №922 та положень наказу №552, Управлінням складено Висновок від 05.06.2023 №177 з описом тієї інформації, яку вимагають зазначені норми законодавства.

Відповідно Управління, керуючись статтями 2 та 5 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні», статтею 8 Закону №922, зобов`язало здійснити заходи направлені на недопущення порушень у подальшому (шляхом проведення роз`яснювальної роботи, економічних навчань тощо) та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявлених порушень.

Згідно із ч.2 ст.2 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» державний фінансовий контроль забезпечується органом державного фінансового контролю через проведення державного фінансового аудиту, інспектування, перевірки закупівель та моніторингу закупівлі.

Орган державного фінансового контролю вживає в установленому порядку заходів до усунення виявлених під час здійснення державного фінансового контролю порушень законодавства та притягнення до відповідальності винних осіб (п. 3 ч.І ст.8 цього Закону).

Крім цього, п.7 ст.10 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні», визначено, що органу державного фінансового контролю надається право пред`являти керівникам та іншим особам підприємств, установ та організацій, що контролюються, обов`язкові до виконання вимоги щодо усунення виявлених порушень законодавства.

Таким чином, аналіз наведених норм дає підстави вважати, що органу державного фінансового контролю надано можливість здійснювати контроль за дотриманням законодавства про закупівлі та у разі виявлення порушень законодавства пред`являти обов`язкові до виконання вимоги щодо усунення таких правопорушень.

Частина п`ята статті 242 КАС України передбачає що при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Так, згідно правової позиції Верховного Суду, висловленій у постанові від 30.11.2020 у справі №804/4463/17: якщо існує декілька способів усунення виявлених у ході ревізії порушень, правом вибору певного конкретного способу відповідно до приписів статті 65 Господарського кодексу України наділений саме керівник підприємства.

У постанові від 03.06.2020 (справа №826/18894/16) Верховний Суд зазначив:

- відповідно до пункту 15 статті 10 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні», органи державного фінансового контролю наділені повноваженнями порушувати перед керівниками відповідних органів державної влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій питання про притягнення до відповідальності осіб, винних у допущених порушеннях;

- також згідно із пунктом 50 Порядку № 550, у межах наданих прав контролюючі органи вживають заходів для забезпечення, зокрема, притягнення до адміністративної, дисциплінарної та матеріальної відповідальності винних у допущенні порушень працівників об`єктів контролю;

- у справі, що розглядається, заявлено вимогу про визнання протиправною та скасування пункту 2 вимоги листа Держаудитслужби від 26.10.2016 № 05-14/310 «Щодо усунення порушень законодавства» щодо розгляду питання про притягнення до встановленої законом відповідальності працівників підприємства, які винні у завданні матеріальної шкоди (збитків).

Такі ж повноваження передбачені п.п.З п.4, п.п.9 п.4, п.п.22 п.6 Положення про Державну аудиторську службу України, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 03.02.2016 №43, п.п.2 п.4, п.п.7 п.4, п.п.20 п.6 Положення про Управління Західного офісу Держаудитслужби в Тернопільській області.

Отже, зважаючи на зазначене, Відповідач запропонував кілька із можливих шляхів усунення виявлених порушень, а саме: вжити заходи направлені на недопущення встановлених порушень у подальшому, зокрема проведення роз`яснювальної роботи, економічних навчань тощо.

Це зобов`язання узгоджується з визначеною законом метою моніторингу. Згідно із п.14 ч. 1 ст. 1 Закону України «Про публічні закупівлі» моніторинг процедури закупівлі - аналіз дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель під час проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та протягом його дії з метою запобігання порушенням законодавства у сфері публічних закупівель.

Верховний Суд також у постанові від 30.03.2023 у справі №420/11945/21 висловився щодо обраного Держаудитслужбою способу усунення виявленого порушення: «здійснити заходи щодо недопущення в подальшому виявлених порушень» (п.п.78, 79 постанови). Зокрема, постановою передбачено, що суб`єкт владних повноважень, встановивши наявність порушень під час проведення спірної закупівлі, дійшов висновку про застосування до Замовника превентивного заходу, що не вимагає розірвання договірних відносин, однак така вимога відповідача була скерована на дотримання в подальшому вказаних правових норм під час проведення закупівель (п.80 постанови).

Щодо невідповідності висновку вимогам встановленим ч.7 ст.8 Закону України «Про публічні закупівлі», як зазначає в позові Позивач, то у постанові від 09.11.2023 у справі №160/7811/22 Верховний Суд зазначив наступне:

П. 48 Постанови. Пунктом 5 частини сьомої статті 8 Закону № 922-УІІІ визначено, що у висновку обов`язково зазначаються, зокрема, зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель. П.49. Відповідно до розділу III Порядку заповнення форми висновку про результати моніторингу процедури закупівлі, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 08 вересня 2020 року № 552, зареєстрованого у Міністерстві юстиції України 01 жовтня 2020 року за №958/35241 (далі - Порядок №552), у разі виявлення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель пункт 3 констатуючої частини висновку має містити посилання на структурну одиницю компетенційного нормативно-правового акта, на підставі якого орган державного фінансового контролю зобов`язує замовника усунути у встановленому законодавством порядку такі порушення, а також зобов`язання щодо їх усунення.

50. Т аким чином, у разі виявлення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель орган державного фінансового контролю зобов`язує замовника усунути у встановленому законодавством порядку такі порушення. Між тим, ані Закон № 922-УІП, ані Порядок № 552, не визначають у який саме спосіб замовник повинен усунути виявлені порушення. З цього слідує, що орган державного фінансового контролю на власний розсуд визначає спосіб усунення виявлених порушень. Разом з тим, задля попередження вчинення замовником нового порушення вимог законодавства контролюючий орган, визначаючи спосіб усунення порушень, повинен чітко зазначити, які саме дії (конкретний захід) повинен вжити замовник для усунення порушень.

51. Аналогічний правовий висновок сформовано Верховним Судом у постанові від 15 червня 2023 року у справі №160/15844/22.

52. У спірному висновку Держаудитслужба зобов`язала Замовника здійснити заходи направлені на недопущення встановлених порушень у подальшому, зокрема, шляхом притягнення до відповідапьності осіб, якими допущенні порушення.

53. Отже, контролюючий орган визначив чіткий спосіб усунення виявлених порушень у вигляді притягнення до відповідальності осіб, якими допущенні вказані порушення. Водночас, цей спосіб є превентивним заходом, що не вимагає розірвання договірних відносин з переможцем процедури закупівлі та спрямований на попередження у подальшому можливого порушення.

54. Ураховуючи наведене, колегія суддів Верховного Суду не вбачає невідповідності констатуючої частини висновку Держаудитслужби чи її суперечливості вимогам пункту 5 частини сьомої статті 8 Закону № 922-УІІІ, як про це стверджує позивач у касаційній скарзі.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 30.11.2023 №160/7811/22: «З аналізу положень пункту 5 частини сьомої статті 8 Закону № 922-УІІІ та пункту 1 Розділу III Порядку № 552 слідує, що висновок про результати моніторингу процедури закупівлі повинен обов`язково містити зобов`язання щодо усунення виявлених порушень (порушення) законодавства у сфері публічних закупівель.

Зобов`язальна частина висновку може включати як заходи, направлені на виправлення виявлених порушень та приведення процедури закупівлі у відповідність до встановлених правил та стандартів, так і рекомендації, спрямовані на запобігання вчинення таких порушень у подальшому.

При цьому спосіб, у який замовник повинен усунути виявлені порушення не визначений ні Законом України «Про публічні закупівлі», ні Порядком №552. З цього слідує, що орган державного фінансового контролю має певну свободу розсуду щодо визначення способу усунення виявлених порушень.

Водночас реалізація таких повноважень повинна здійснюватися органом державного фінансового контролю з урахуванням контексту допущених порушень та вагомості їх впливу на процедуру закупівлі з метою обрання пропорційного та ефективного заходу для їх усунення та/або недопущення у подальшому.

Суд також звертає увагу на те, що визначений спосіб усунення виявлених порушень у цій конкретній ситуації (зважаючи на завершення процедури торгів, визначення переможця, укладання з ним договору від 10 січня 2022 року №Н122 про закупівлю та завершення його виконання) є пропорційним із виявленими порушеннями, відповідає завданню здійснення державного фінансового контролю та направлений на усунення причин, які призвели до виявлених порушень та недопущення їх вчинення у подальшому.

У цьому контексті Суд зазначає, що згідно з правовою позицією Верховного Суду, викладеною у постанові від 30 березня 2023 року у справі № 420/11945/21, застосований органом державного фінансового контролю спосіб усунення виявлених порушень «здійснити заходи щодо недопущення виявлених порушень у подальшому», є превентивним заходом, що не вимагає розірвання договірних відносин. Така вимога відповідача скерована на дотримання в подальшому вказаних правових норм під час проведення закупівель.

Також колегія суддів у постанові від 09.11.2023 №160/7811/22 зазначала про необґрунтованість доводів скаржника щодо необхідності застосувати до спірних правовідносин правові висновки Верховного Суду, викладені у постановах від 10 грудня 2019 року (справа № 160/9513/18), від 11 червня 2020 року (справа № 160/6502/19) (п.55 Постанови.), на вказані рішення посилається і Позивач у позові), оскільки у справах № 160/9513/18, № 160/6502/19 відносини не є подібними до спірних, оскільки у вказаних справах спірні висновки Держаудитслужби не містили конкретизацію заходів, що має вжити учасник закупівлі за для усунення встановлених порушень.

Таким чином Відповідач при зобов`язанні усунення порушення діяв у межах повноважень, визначених Законом та вказаними Положеннями, врахував висновки Верховного Суду та жодним чином не порушив прав та охоронюваних інтересів Позивача.

Підсумовуючи наведене, та з огляду на принцип пропорційності та враховуючи співмірність виявлених порушень і наслідків, встановлених оскаржуваним висновком, слід зазначити, що Управління при проведенні моніторингу процедури закупівлі та складанні Висновку про її результати керувалося та чітко дотримувалося Конституції України, Закону України «Про публічні закупівлі», Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» та Наказу №552.

Кодексом адміністративного судочинства України регламентовано порядок подання доказів. Так, згідно із статтею 79 КАС України:

- учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду (частина 1);

- позивач повинен подати докази разом із поданням позовної заяви (частина 2).

Велика Палата Верховного Суду в своїй постанові від 25.06.2020 року у справі №520/2261/19 вказала, що визначений статтею 77 КАС України обов`язок відповідача - суб`єкта владних повноважень довести правомірність рішення, дії чи бездіяльності не виключає визначеного частиною першою цієї статті обов`язку позивача довести ті обставини, на яких ґрунтуються його вимоги.

Наведене свідчить про обґрунтованість оскаржуваного висновку та його відповідність вимогам законодавства, а Позивачем жодними належними та допустимими доказами не спростовано його правомірність.

З огляду на зазначене,суд не вбачає підстав для визнання протиправним та скасування висновку Управління Західного офісу Держаудитслужби в Тернопільській області від 05.06.2023 №177 за результатами проведеного моніторингу процедури закупівлі UA-2023-02-22- 013400-а.

На підставі викладеного суд вважає, що позовні вимоги позивача не обгрунтовані та не підлягають задоволенню.

Керуючись статтями 9, 14, 73, 74, 75, 76, 77, 78, 90, 143, 242- 246, 250, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

в и р і ш и в:

Відмовити в задоволенні позовних вимог.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду. Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Суддя Терлецька О.О.