Справа № 580/3138/26
Суддя: Лариса ТРОФІМОВА
Дата ухвалення: 2026-03-31 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про прийняття позовної заяви до розгляду

та відкриття спрощеного позовного провадження в адміністративній справі

31 березня 2026 року справа № 580/3138/26
м. Черкаси
Черкаський окружний адміністративний суд у складі судді Л.В.Трофімової перевірив матеріали адміністративної справи №580/3138/26 за позовом Черкаської окружної прокуратури (вул. Б.Хмельницького 60, м.Черкаси, Черкаська область, 18010, ; код електронного кабінету в ЄСІТС в підсистемі Електронний суд ) до Чигиринської міської ради (вул. Богдана Хмельницького 26, м. Чигирин, Черкаська область, 20901, ) про визнання протиправної бездіяльності та зобов`язання вчинити дії, постановив ухвалу.

30.03.2026 вх.№16559/26 (документ сформований в системі Електронний суд 27.03.2026) заступник керівника Черкаської окружної прокуратури Мамедов Руслан Алхан огли у позовній заяві в інтересах держави просить:

визнати протиправною бездіяльність Чигиринської міської ради у частині не вжиття заходів щодо набуття права власності на безхазяйне майно: гідротехнічну споруду, що розташована на земельній ділянці площею 8.9935 га з кадастровим номером :01:000:1432 в адміністративних межах Чигиринської територіальної громади Черкаської області;

зобов`язати Чигиринську міську раду вжити заходи щодо набуття права власності на безхазяйне майно гідротехнічну споруду, що розташована на земельній ділянці площею 8.9935 га з кадастровим номером :01:000:1432 на території Чигиринської міської ради за межами села Стецівка Черкаського району Черкаської області.

Відповідно до ч.2 ст.171 КАС України суддя відкриває провадження в адміністративній справі на підставі позовної заяви, якщо відсутні підстави для залишення позовної заяви без руху, її повернення чи відмови у відкритті провадження у справі.

Відповідно до частини третьої статті 166 КАС України заяви, клопотання і заперечення подаються та розглядаються в порядку, встановленому цим Кодексом. У випадках, коли цим Кодексом такий порядок не встановлений, він встановлюється судом.

Загальновідомо, що у справі № 5026/217/2012 ЄДРСР 22038524 встановлено: договором оренди землі від 26.05.2007, укладеним між Чигиринською РДА та ПП «Черкаси - Інвестбуд - Сервіс», передбачена передача в оренду земельної ділянки площею - 6,4695 га: під водою (ставок) -5,01798 га, під гідроспорудою - 0,5917 га, під пасовищем - 0,698 га. Даним договором оренди землі передбачено утримання та ремонт греблі, а невиконання орендарем умов договору веде до його розірвання. Третя особа (Черкаське обласне управління водних ресурсів) просила суд розглядати справу без участі її представника.

Важливу роль у зведенні захисних гідроспоруд відігравала якість ґрунту, що вкладався у дамби. Оскільки Кременчуцьке водосховище за свого повного об`єму значно вивершувалося над Тясмином, то воду з притоки вирішили перекачувати в Дніпро потужними насосами. Для цього біля с. Стецівка збудували насосну станцію. Тясминську дамбу насипали від с. Стецівка до с. Вітове. На насосній станції біля с. Стецівка встановили 7 насосів (https://nsku.org.ua/wp-content/uploads/2016/03/history_studio_v1_2020.pdf).

КАС ВС у справі №440/11384/24 висновує: незалежно від того, чи є ґрунтова гребля гідротехнічною чи інженерною спорудою, вона є нерухомим майном, спорудою, призначеною для використання водних ресурсів, для боротьби з шкідливим впливом вод, захистом земель від водної та вітрової ерозії, інших негативних процесів, яка нерозривно пов`язана з землею та водним об`єктом. Гребля не може існувати без ґрунту та її переміщення в інше місце може призвести до надзвичайних ситуацій техногенного і природного характеру. Законодавець визначив особливі правила щодо набуття права власності на безхазяйні нерухомі речі. Перш за все такі речі мають бути взяті на облік як безхазяйні за заявою органу місцевого самоврядування, на території якого вони знаходяться, з обов`язковим оголошенням про це у друкованих засобах масової інформації. Законодавець визначив саме такий порядок задля того, щоб встановити власника або іншу особу, яка має право вимагати повернення такої речі, або ж заявити про свої права на вказану річ. Необхідність постановки на облік речі як безхазяйної обумовлена також тим, що лише по закінченню чітко визначеного періоду - 1 року, що обчислюється з моменту взяття такої речі на облік, виникнуть правові підстави для визнання власником речі іншої особи. Саме орган місцевого самоврядування є зацікавленою особою щодо набуття права власності на безхазяйну нерухому річ. Розглядаючи питання щодо набуття права власності на об`єкти безхазяйного нерухомого майна, в тому числі щодо взяття безхазяйної нерухомої речі на облік, потрібно враховувати наявність (чи відсутність) самого факту існування безхазяйного майна. За правилами частини першої статті 335 Цивільного кодексу України лише те майно, яке не має власника або власник якого невідомий може вважатися безхазяйним. У такому контексті поняття «не має власника» та «власник невідомий» об`єднує одна спільна категорія - відсутня особа, яка б могла оспорити право власності на нерухоме майно (як-то право володіння, користування чи розпорядження таким майном). Земельна ділянка, на якій знаходиться гідротехнічна споруда (гребля), є власністю держави, і така земляна гребля нерозривно пов`язана із землею, на якій вона розташована, і є невід`ємною її частиною, колегія суддів погоджується з висновками суду апеляційної інстанції про відсутність підстав вважати, що ця гребля є безхазяйним майном. Верховний Суд у постановах від 05.03.2024 у справі №300/3657/22, від 21.06.2024 у справі №420/19870/21 сформулював висновок щодо державної реєстрації права власності на дамбу, вирішуючи питання належності такої гідротехнічної споруди до об`єктів, на які поширюється режим нерухомої речі, у розумінні статті 181 Цивільного кодексу України, речові права на які підлягають державній реєстрації відповідно до Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» від 01.07.2004 №1952-ІV. Однак у справі №300/3657/22, на відміну від цієї справи, судами встановлено, що дамба перебуває на балансі Комунального підприємства «Благоустрій» Івано-Франківської міської ради, обслуговується цим підприємством, однак реєстрація права власності територіальної громади на такий об`єкт не здійснювалась. У справі №420/19870/21 дамба належить міській раді. Проте у цій справі, гідротехнічна споруда розташована на земельній ділянці, яка є власністю держави, і є невід`ємною частиною державного майна. У постанові від 23.09.2024 у справі №460/3537/21 Верховний Суд скасував судові рішення попередніх інстанцій і направив справу на новий розгляд з підстав не встановлення судами правового статусу гідротехнічних споруд.

У справі № 921/344/25 прокурор зазначив, що на спірних земельних ділянках розміщені об`єкти нерухомого майна, а саме гідротехнічні споруди ставу, що перебувають у державній власності, що, відповідно до земельного законодавства, відносить їх до земель державної власності, тому такі землі не можуть перебувати у комунальній власності міської ради. Землі державної власності, що розташовані за межами населених пунктів, зокрема водного фонду, переходять у комунальну власність, крім земель, що перебувають у постійному користуванні державних водогосподарських підприємств, установ, організацій, Національної академії наук України, національних галузевих наук та земель під будівлями, спорудами, іншими об`єктами нерухомого майна державної власності. Заволодіння нерухомим майном шляхом державної реєстрації права власності на нього ще не означає, що такий володілець набув право власності (права володіння, користування та розпорядження) на це майно. Господарський суд усунув перешкоди державі у праві користування та розпорядження спірними земельними ділянками водного фонду, шляхом скасування їх державної реєстрації у Державному земельному кадастрі та Державному реєстрі речових прав та зобов`язав орган місцевого самоврядування повернути земельні ділянки площею понад 14 га державі (ЄДРСР 131456652).

За інформацією пресслужби Черкаської обласної прокуратури: на спірних ділянках також розташовані гідротехнічні споруди, що є державним майном і не підлягають приватизації. Відповідно до вимог земельного законодавства такі землі можуть перебувати виключно у державній власності (https://provce.ck.ua/na-cherkashchyni-prokuratura-povernula-derzhavi-zemli-vodnoho-fondu-na-27-mln-hrn/).

Правове становище третіх осіб у процесі посідають особи, які мають юридичний інтерес до справи, але інтерес, який не є рівноцінним інтересам сторін (позивача чи відповідача).

Верховний Суд 29.01.2024 у справі №560/5937/22 наголосив: в адміністративному судочинстві для залучення до справи осіб, чиїх прав та обов`язків може стосуватися судове рішення, та з метою офіційного та повного з`ясування всіх обставин у справі, діє інститут третьої особи. Інститут третьої особи спрямований на створення умов для захисту прав, свобод та інтересів такої особи, які можуть бути порушені під час вирішення спору між позивачем і відповідачем за відсутності третьої особи. Участь третьої особи сприяє всебічному розгляду справи, зібранню більшої кількості доказів, правильному вирішенню справи, запобігає ситуації, коли у справах з одних правовідносин ухвалюються протилежні за змістом рішення. За правовою позицією Верховного Суду України, викладеною у постановах від 24.06.2008 у справі № 2/164-35/246 та від 30.03.2016 у справі № 814/3015/14, судове рішення є таким, що прийняте про права та обов`язки особи, яка не була залучена до участі у справі, якщо в мотивувальній частині рішення містяться висновки суду про права та обов`язки цієї особи, або у резолютивній частині рішення суд прямо вказав про права та обов`язки таких осіб. У такому випадку рішення порушує не лише матеріальні права осіб, не залучених до участі у справі, а й їх процесуальні права, що витікають із сформульованого в п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположн

Спір виник з публічно-правових відносин та відповідно до статті 19 Кодексу адміністративного судочинства України належить до юрисдикції адміністративних судів має розглядатися у порядку адміністративного судочинства.

Відповідно до частини 1 статті 257 Кодексу адміністративного судочинства України за правилами спрощеного позовного провадження розглядаються справи незначної складності. Кодексом адміністративного судочинства України (стаття 12) визначено, що адміністративне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку позовного провадження (загального або спрощеного). Спрощене позовне провадження призначене для розгляду справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи. Справа належить до справ незначної складності, а тому має розглядатися за правилами спрощеного позовного провадження. Відповідно до ч. 1 ст. 260 КАС України питання про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження суд вирішує в ухвалі про відкриття провадження у справі.

За результатом вивчення позовної заяви суд встановив, що позивач пред`явив вимогу, що згідно ч. 6 ст. 12 КАС України належить до справ незначної складності (п. 20 ч. 1 ст. 4; ч. 2 ст. 12 КАС України), відповідно до ч. 1 ст. 257, ч. 5 ст. 262 КАС України належить розгляду за правилами спрощеного позовного провадження. Враховуючи предмет і підстави позову, вимоги ст. 262 КАС України, суд дійшов висновку про можливість розгляду адміністративної справи у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін та проведення судового засідання за наявними у справі матеріалами.

Бажання сторони у справі викласти під час публічних слухань свої аргументи, що висловлені нею в письмових та додаткових поясненнях, не зумовлюють необхідності призначення розгляду справи в порядку загального позовного провадження з викликом сторін. Аналогічний висновок сформований в ухвалі Великої Палати Верховного суду від 24 січня 2020 року у справі № 9901/491/19 (11-1189заі19).

Відповідно до частини 5 статті 242 Кодексу адміністративного судочинства України під час вибору і застосування норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки, що викладені у постановах Верховного Суду. Згідно з частиною 5 статті 13 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», ч.4 ст.6 Закону України «Про адміністративну процедуру» висновки про застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду, є обов`язковими для всіх адміністративних органів, які застосовують у своїй діяльності нормативно-правовий акт, що містить відповідну норму права.

Право власності на гідротехнічну споруду не може бути зареєстроване ні за ким, оскільки гідротехнічна споруда як окремий об`єкт права власності насправді не існує (подібний висновок викладено у пункті 4.47 постанові Верховного Суду від 17.07.2024 у справі № 918/791/23, на яку у касаційній скарзі посилається прокурор). У випадку, якщо зареєстроване за відповідачем право власності чи інше речове право на певний об`єкт насправді не існує і нікому не належить, то належному способу захисту відповідає вимога про припинення володіння відповідача відповідним правом. Судове рішення про задоволення таких позовних вимог є підставою для внесення до Державного реєстру запису про відсутність права. Якщо на відповідний об`єкт, право на який не може бути зареєстроване за жодним суб`єктом, був відкритий окремий розділ Державного реєстру прав, таке судове рішення є також підставою для закриття розділу Державного реєстру прав на цей об`єкт. Такі висновки сформульовані у постановах Верховного Суду від 19.04.2023 у справі № 904/7803/21 (пункт 6.45), від 01.11.2023 у справі № 910/7987/22 (пункт 5.27). Судами не встановлено незаконність будівництва берегоукріплення (гідроспоруд), та те, що таке будівництво здійснено самовільно (висновки Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду у постанові від 6 серпня 2025 року № 910/6579/24 ЄДРСР 129405087).

Адміністративний орган орган виконавчої влади, орган влади Автономної Республіки Крим, орган місцевого самоврядування, їх посадова особа, інший суб`єкт, який відповідно до закону уповноважений здійснювати функції публічної адміністрації (п.1 ч.1 ст.2 Закону України «Про адміністративну процедуру» від 17 лютого 2022 року № 2073-IX).

У постанові Верховного Суду у справі № 405/3360/17 (ЄДРСР 100918809) зазначено, що процесуальним законом не передбачено права позивача на подання заяв (клопотань) про «доповнення» або «уточнення» позовних вимог. У разі надходження до суду однієї із зазначених заяв (клопотань) останній, виходячи з її змісту, а також змісту раніше поданої позовної заяви та конкретних обставин справи, повинен розцінювати її як: - подання іншого (ще одного) позову, чи - збільшення або зменшення розміру позовних вимог, чи - об`єднання позовних вимог, чи - зміну предмета або підстав позову.

Зміна предмету позову можлива у такі способи: 1) заміна одних позовних вимог іншими; 2) доповнення позовних вимог новими; 3) вилучення деяких із позовних вимог; 4) пред`явлення цих вимог іншому відповідачу в межах спірних правовідносин. Позивач може змінити або підставу, або предмет позову. Зміна підстав і предмету позову одночасно не допускається.

Обов`язок з визначення (формулювання) позовних вимог, з якими особа звертається до суду за захистом своїх прав на етапі подання позовної заяви процесуальним законодавством покладений на позивача, саме для цього законодавцем визначені вимоги до позовної заяви, що міститься в статті 160 КАС України. Тобто визначитися з предметом спору має саме позивач, оскільки він є ініціатором судового процесу, а суд створює умови для реалізації ним процесуальних прав сторони спору. Аналогічні правові висновки, викладені у постанові Верховного Суду від 31.10.2018 у справі № 826/16958/17.

Керуючись п. 20 ч. 1 ст. 4, ч. 4 ст. 9, ст. 12, 44, ч. 1 - 4 ст. 77, 79, ч. 3, 6 ст. 80, 160-162, 168, 171, 241-243, 248, 257, 258, 294 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

УХВАЛИВ:

Прийняти позовну заяву Уманської окружної прокуратури до Чигиринської міської ради про визнання протиправної бездіяльності та зобов`язання вчинити дії до розгляду та відкрити провадження у справі за адміністративним позовом про визнання протиправними та скасування індивідуального акта, розгляд справи здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи (у письмовому провадженні).

Залучити до участі у справу третю особу, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача Управління екології та природних ресурсів Черкаської обласної державної адміністрації (вул. Вернигори 17, м.Черкаси, 18008, ).

Запропонувати третій особі, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача Управлінню екології та природних ресурсів Черкаської обласної державної адміністрації надати до суду протягом п`яти днів з дати отримання ухвали письмові пояснення у спірних правовідносинах з надання відомостей про статус гідротехнічної споруди.

Запропонувати учасникам протягом п`яти днів з дати отримання ухвали повідомити суд про залучення інших адміністративних органів (балансоутримувачів) та надання відомостей про статус гідротехнічної споруди.

Запропонувати прокурору протягом трьох днів з дати отримання ухвали сформувати несуперечливі вимоги, зокрема: в адміністративних межах Чигиринської територіальної громади Черкаської області та на території Чигиринської міської ради за межами села Стецівка Черкаського району Черкаської області.

Встановити відповідачу 15 календарних днів з дня отримання копії ухвали про відкриття провадження у справі для надіслання: суду - відзиву на позовну заяву, що повинен відповідати вимогам ст.162 Кодексу адміністративного судочинства України, або заяву про визнання позову та всі письмові/електронні докази (що можливо доставити до суду), висновки експертів і заяви свідків, що підтверджують заперечення проти позову (за наявності); позивачу - копії відзиву та доданих до нього документів.

Попередити відповідача, що у разі ненадання відзиву у встановлений судом строк без поважних причин спір буде вирішений за наявними матеріалами справи. Неподання суб`єктом владних повноважень відзиву на позов без поважних причин може кваліфікуватися як визнання позову.

Повідомити учасників справи, що копії доказів (крім речових доказів), що подаються до суду, заздалегідь надсилаються або надаються особою, яка їх подає, іншим учасникам справи. Суд не бере до уваги відповідні докази у разі відсутності підтвердження надсилання (надання) їх копій іншим учасникам справи, крім випадку, якщо такі докази є у відповідного учасника справи або обсяг доказів є надмірним, або вони подані до суду в електронній формі, або є публічно доступними (ч. 9 ст. 79 КАС України).

Веб-адреса сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет, за якою учасники справи можуть отримати інформацію у справі, що розглядається: http://court.gov.ua/fair/.

Роз`яснити учасникам, що відповідно до ст. 44, 47 КАС України учасники справи мають рівні процесуальні права та обов`язки; сторони можуть досягнути примирення.

Роз`яснити учасникам про можливість користуватись електронним кабінетом з урахуванням оголошення на офіційному сайті Черкаського окружного адміністративного суду: http://adm.ck.court.gov.ua/sud2370/pres-centr/news/.

Ухвала суду набирає законної сили в строк і порядку, передбачені ст. 256 КАС України, не належить оскарженню.

Копію ухвали направити сторонам спору, відповідачу і третій особі - копію позовної заяви з додатками.

Ухвала складена, підписана 31.03.2025.

Суддя Лариса ТРОФІМОВА