Справа № 160/5957/26
Суддя: Лозицька Ірина Олександрівна
Дата ухвалення: 2026-03-31 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

31 березня 2026 року Справа 160/5957/26

Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Лозицької І.О., розглянувши клопотання представника Міністерства оборони України про виключення зі складу учасників справи та роз`яснення судового рішення у справі за позовною заявою ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_1 , треті особи: Військова частина НОМЕР_2 , Міністерство оборони України про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії, -

ВСТАНОВИВ:

До Дніпропетровського окружного адміністративного суду звернувся ОСОБА_1 із позовною заявою до Військової частини НОМЕР_1 , треті особи: Військова частина НОМЕР_2 , Міністерство оборони України, в якій просить суд:

- визнати протиправною бездіяльність Військової частини НОМЕР_1 щодо розгляду рапорту ОСОБА_1 від 08.02.2026 року про звільнення ОСОБА_1 з військової служби у запас, відповідно до підпункту «б» пункту 3 частини 5 статті 26 Закону України «Про військовий обов`язок і військову службу» за наявності інвалідності (якщо військовослужбовці не висловили бажання продовжувати військову службу);

- зобов`язати Військову частину НОМЕР_1 прийняти рішення (наказ) про звільнення ОСОБА_1 з військової служби у запас, відповідно до підпункту «б» пункту 3 частини 5 статті 26 Закону України «Про військовий обов`язок і військову службу» за наявності інвалідності (якщо військовослужбовці не висловили бажання продовжувати військову службу).

Крім того, представник позивача просить суд встановити судовий контроль за виконанням рішення суду, зобов`язавши Військову частину НОМЕР_1 подати звіт про виконання рішення суду.

Ухвалою суду відкрито провадження у справі та призначено розгляд справи по суті за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами.

До суду від представника Міністерства оборони України надійшли пояснення третьої особи щодо позову або відзиву, в яких останній просить суд виключити Міністерство оборони України зі складу учасників справи, як третю особу або у разі відмови, роз`яснити ухвалу Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 13.03.2026 у частині підстав та мотивів залучення Міністерства оборони України до участі у справі. В обґрунтування вказано, що із позовної заяви не вбачається жодних обставин, які свідчили б про можливий вплив рішення суду у даній справі на права чи обов`язки Міністерства оборони України.

Розглянувши клопотання представника Міністерства оборони України про виключення зі складу учасників справи, перевіривши матеріали справи, суд зазначає наступне.

Відповідно до частини першої статті 42 КАС України учасниками справи є сторони, треті особи.

Згідно частин другої та п`ятої статті 49 КАС України треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права, свободи, інтереси або обов`язки. Вони можуть бути залучені до участі у справі також за клопотанням учасників справи. Якщо адміністративний суд при вирішенні питання про відкриття провадження у справі або при підготовці справи до судового розгляду встановить, що судове рішення може вплинути на права та обов`язки осіб, які не є стороною у справі, суд залучає таких осіб до участі в справі як третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору. Вступ третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, не має наслідком розгляд адміністративної справи спочатку. Про залучення третіх осіб до участі у справі суд постановляє ухвалу, в якій зазначає, на які права чи обов`язки такої особи та яким чином може вплинути рішення суду у справі. Ухвала за наслідками розгляду питання про вступ у справу третіх осіб окремо не оскаржується. Заперечення проти такої ухвали може бути включено до апеляційної чи касаційної скарги на рішення суду, прийняте за результатами розгляду справи.

Суд зазначає, що приписами КАС України прямо не визначено окремого процесуального порядку виключення учасника справи з числа третіх осіб.

Таким чином, виключити Міністерства оборони України, як третю особу зі складу учасників справи, не є можливим, оскільки приписами КАС України прямо не визначено окремого процесуального порядку виключення учасника справи з числа третіх осіб.

З огляду на зазначене, підстави для задоволення клопотання представника Міністерства оборони України відсутні.

Щодо вимог представника Міністерства оборони України роз`яснити ухвалу Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 13.03.2026 у частині підстав та мотивів залучення Міністерства оборони України до участі у справі, суд зазначає таке.

Відповідно до ст. 254 КАС України, за заявою учасника справи, державного виконавця суд роз`яснює ухвалене ним судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи змісту судового рішення, шляхом постановлення ухвали. Подання заяви про роз`яснення судового рішення допускається, якщо воно ще не виконано або не закінчився строк, протягом якого судове рішення може бути подане для примусового виконання. Суд розглядає заяву про роз`яснення судового рішення у порядку, в якому було ухвалено відповідне судове рішення, протягом десяти днів з дня її надходження.

Досліджуючи наявність підстав для роз`яснення судового рішення, суд звертає увагу на те, що ст. 254 КАС України передбачає можливість роз`яснення судом ухваленого ним рішення з метою усунення такого недоліку, як незрозумілість судового рішення (наприклад, можливість неоднакового тлумачення висновків суду), що перешкоджає його належному виконанню.

Незрозумілість судового рішення є оціночним поняттям, а доцільність роз`яснення судового рішення приймається на розсуд суду, який має відштовхуватись від раціональних критеріїв.

Роз`яснення судового рішення є за своєю суттю одним із способів усунення його недоліків, але без виправлення і постановлення додаткового рішення цим же судом.

Тобто, роз`яснення судового рішення зумовлено його нечіткістю за змістом, коли воно є неясним та незрозумілим як для осіб, стосовно яких воно ухвалене, так і для осіб, що будуть здійснювати його виконання. Це стосується випадків, коли судом недотримані вимоги ясності, визначеності судового рішення. Невизначеність судового рішення означає, що таке рішення містить положення, які викликають суперечки щодо його розуміння та під час виконання.

Таким чином, виходячи з системного тлумачення положень ст. 254 КАС України, роз`ясненим може бути рішення чи ухвала суду у разі, якщо без такого роз`яснення її важко виконати, оскільки високою є ймовірність неправильного виконання внаслідок неясності резолютивної частини рішення.

Підставою для роз`яснення судового рішення як засобу усунення недоліків ухваленого судового акта є його неясність, невизначеність. Фактично роз`ясненням рішення є зміна форми його викладення таким чином, щоб ті частини судового акта, які викликають труднощі для розуміння, були висвітлені ясніше та зрозуміліше. При цьому, суд, роз`яснюючи рішення, не вправі вносити будь-які зміни в існуюче рішення. Тобто, процесуальна процедура роз`яснення судового акта виключає можливість будь-яким чином змінювати зміст цього судового рішення, навіть у разі подальшого виявлення судом правових помилок, допущених під час його ухвалення.

Як зазначено у п. 19 Постанови Пленуму Вищого адміністративного суду України від 20.05.2013 № 7 «Про судове рішення в адміністративній справі», за правовою природою роз`яснення судового рішення є продовженням його ухвалення, а ухвала про роз`яснення є його складовою, тому, заява про роз`яснення судового рішення розглядається у тому ж провадженні, в якому було ухвалене судове рішення, про роз`яснення якого ставиться питання. В ухвалі про роз`яснення судового рішення суд викладає більш повно та зрозуміло ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не змінюючи при цьому суті рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду.

Висновки суду щодо способу, строків, порядку виконання рішення є факультативними елементами резолютивної частини рішення. Тому, вони можуть виступити предметом роз`яснення лише у тому разі, коли суд закріпив їх у рішенні. Якщо ж висновки суду щодо способу виконання у постанові відсутні, то ухвала суду про їх роз`яснення фактично є додатковим рішенням і прямим порушенням ст. 254 КАС України, що забороняє змінювати (в тому числі доповнювати) його зміст.

При роз`ясненні свого рішення, суд в ухвалі з цього приводу викладає більш повно і ясно ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не вносячи змін у суть рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду.

Аналогічна позиція викладена в ухвалі Вищого адміністративного суду України від 14.10.2009 у справі № К-18670/07-с.

Дослідивши матеріали справи, проаналізувавши норми чинного законодавства України, суд зазначає наступне.

Виходячи з тлумачення положень статті 254 КАС України, роз`яснення рішення суду це засіб виправлення недоліків судового рішення, який полягає в усуненні неясності судового рішення та у викладенні рішення суду в більш ясній та зрозумілій формі.

Фактично роз`ясненням рішення є зміна форми його викладення таким чином, щоб ті частини судового акта, які викликають труднощі для розуміння, були висвітлені ясніше та зрозуміліше. При цьому, суд, роз`яснюючи рішення, не вправі вносити будь-які зміни в існуюче рішення.

Суд роз`яснює судове рішення, якщо без такого роз`яснення його важко виконати, оскільки існує значна ймовірність його невиконання внаслідок неясності резолютивної частини рішення. Роз`яснення судового рішення є за своєю суттю одним із способів усунення його недоліків, але без виправлення та постановлення додаткового рішення цим же судом. Отже, в ухвалі про роз`яснення судового рішення суд викладає більш повно та зрозуміло ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не змінюючи при цьому суть рішення.

Роз`яснення судового рішення зумовлено його нечіткістю за змістом, коли воно є неясним та незрозумілим для осіб, стосовно яких воно ухвалене, так і для тих, що будуть здійснювати його виконання. Тобто, це стосується випадків, коли судом недотримані вимоги ясності, визначеності рішення. Невизначеність судового рішення означає, що таке рішення містить положення, які викликають суперечки щодо його розуміння та під час його виконання.

Зрозумілість судового рішення полягає в логічному, чіткому, переконливому викладенні змісту рішення. Чіткість викладення передбачає, зокрема, що: терміни, вжиті у судовому рішенні, відповідають тому змісту, який вони мають за законодавством України; такі терміни чітко співвідповідають з поняттями, які вони позначають; текст правової норми, застосованої судом, відтворюється без перефразування і при цьому зрозуміло, де наводиться правова норма, а де суд дає своє тлумачення її змісту.

Отже, в ухвалі про роз`яснення судового рішення суд викладає більш повно та зрозуміло ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не змінюючи при цьому суть рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду. При цьому суд, роз`яснюючи рішення, не вправі вносити будь-які зміни в існуюче рішення.

Крім того, роз`яснення полягає в тому, що суд не повинен давати відповідь на нові вимоги або на невирішені вимоги, він лише пояснює положення постановленого ним рішенням, які нечітко сформульовані, або є незрозумілими для заінтересованих осіб.

Суд зазначає, що ясність судового рішення полягає у логічному, чіткому, переконливому і зрозумілому викладенні змісту рішення.

При цьому, дослідивши зміст ухвали Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 13.03.2026, суд вважає, що вона є чіткою, зрозумілою і додаткового роз`яснення не потребує, а обставини, на які посилається заявник, фактично вказують на незгоду у тому, що позивачем, при поданні позовної заяви, самостійно було визначено Міністерство оборони України як третю особу.

Суд наголошує на тому, що визначення складу учасників справи є правом позивача, останнім зазначено Міністерство оборони України як третю особу та суд не вправі нівелювати правом позивача на визначення складу учасників справи.

Наявність або відсутність підстав вважати, що рішення суду у даній справі вплине на права чи обов`язки Міністерства оборони України підлягає доведенню під час розгляду справи по суті.

За таких обставин, суд не вбачає підстав для роз`яснення ухвали суду про відкриття провадження у справі від 13.03.2026, з викладених вище підстав.

Керуючись статтями 42, 49, 248, 254, 256, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання представника Міністерства оборони України про виключення зі складу учасників справи та роз`яснення судового рішення у справі за позовною заявою ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_1 , треті особи: Військова частина НОМЕР_2 , Міністерство оборони України про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії відмовити.

Копію ухвали суду надіслати особам, які беруть участь у справі.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання згідно статті 256 Кодексу адміністративного судочинства України та підлягає оскарженню в частині відмови у роз`ясненні судового рішення в порядку та у строки, встановлені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя І.О. Лозицька