Справа № 480/1614/26
Суддя: С.М. Глазько
Дата ухвалення: 2026-03-31 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

СУМСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

31 березня 2026 року Справа № 480/1614/26

Сумський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Глазька С.М., розглянувши у письмовому провадженні в приміщенні суду в м. Суми клопотання представника позивача у справі за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Державної податкової служби у Сумській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення - рішення,

В С Т А Н О В И В:

Позивач, ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ), звернувся до Сумського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Головного управління Державної податкової служби у Сумській області (вул. Іллінська, 13, м. Суми, Сумська область, 40009), в якій, з урахуванням уточнених позовних вимог, просить:

- визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення рішення ГУ ДПС у Сумській області № 433931-24/18-01 від 24.11.2025 форма «МПЗФ» на суму 65 430,36 грн;

- визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення рішення ГУ ДПС у Сумській області № 816418-24/18-01 від 24.11.2025, форма «МПЗФ» на суму 69 044,41 грн;

- визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення рішення ГУ ДПС у Сумській області № 690658-24/18-19 від 23.02.2026, форма «МПЗФ», на суму 87 511,51 грн.

Ухвалою суду від 17.03.2026 позовна заява прийнята до розгляду, відкрито провадження по справі № 480/1614/26, розгляд справи вирішено проводити за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін, встановлені строки для подання відзиву, відповіді на відзив та заперечень.

Ухвалою суду від 31.03.2026 прийнято до розгляду заяву представника позивача про зміну предмету позову до розгляду у справі № 480/1614/26.

У подальшому, від представника позивача на адресу суду надійшло клопотання, в якому представник просить проводити розгляд даної справи з повідомленням (викликом) сторін.

Дослідивши доводи клопотання, суд не вбачає підстав для його задоволення, з огляду на наступне.

Як передбачено п. 20 ч. 1 ст. 4 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), адміністративна справа незначної складності (малозначна справа) - адміністративна справа, у якій характер спірних правовідносин, предмет доказування та склад учасників тощо не вимагають проведення підготовчого провадження та (або) судового засідання для повного та всебічного встановлення її обставин.

Згідно із ч. 2 ст. 12 КАС України спрощене позовне провадження призначене для розгляду справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.

Відповідно до ч. 1 ст. 260 КАС України питання про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження суд вирішує в ухвалі про відкриття провадження у справі.

Згідно із ч. 5, ч. 6 ст. 262 КАС України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

При розгляді справи за правилами спрощеного позовного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, а у випадку розгляду справи з повідомленням (викликом) учасників справи - також заслуховує їхні усні пояснення. Судові дебати не проводяться ч. 8 ст. 262 КАС України.

В силу приписів ч. 6 ст. 262 КАС України суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін:

1) у випадках, визначених статтею 263 цього Кодексу;

2) якщо характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі незначної складності не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

Суд зауважує, що у заявленому клопотанні не зазначено належних мотивів, якими обґрунтовується необхідність розгляду цієї справи в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін. Крім того, розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у письмовому провадженні) за наявними у справі матеріалами не обмежує представника позивача своєчасно реагувати на заяви, клопотання відповідача у справі, належним чином захищати права та законні інтереси позивача та жодним чином не впливає на належність інформування про хід розгляду справи.

Водночас, з урахуванням характеру спірних правовідносин, предмету доказування і складу учасників ця справа може бути розглянута в порядку спрощеного позовного провадження і для прийняття законного та обґрунтованого рішення по суті спору, на думку суду, не є обов`язковим заслуховування усних пояснень представників сторін у судовому засіданні.

Отже, для того, щоб суд міг дійти іншого висновку, клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні має бути достатньо переконливим та містити вагомі аргументи, які б вказували на доцільність розгляду справи в судовому засідання за участю сторін.

Крім того, відповідно до ст. 1 КАС України Кодекс адміністративного судочинства України визначає юрисдикцію та повноваження адміністративних судів, встановлює порядок здійснення судочинства в адміністративних судах.

Згідно із ч. 1, ч. 3 ст. 3 КАС України порядок здійснення адміністративного судочинства встановлюється Конституцією України, цим Кодексом та міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Провадження в адміністративних справах здійснюється відповідно до закону, чинного на час вчинення окремої процесуальної дії, розгляду і вирішення справи.

У цьому контексті суд зауважує, що спрощене позовне провадження є однією із форм адміністративного судочинства, встановленою законом.

Відтак розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи жодним чином не порушує законних прав сторони, тоді як можливість реалізації учасником справи окремих процесуальних прав, як-от права брати участь в судовому засіданні, надавати суду усні пояснення, задавати питання іншим учасникам справи тощо, закон пов`язує з видом судового процесу для розгляду конкретної справи, тобто зазначене права не можна вважати абсолютними.

Водночас, обґрунтовуючи необхідність розгляду справи у письмовому провадженні з викликом сторін, представник у заяві зазначив, що дана справа є важливою, а предмет доказування у справі є складним та вимагає проведення судового засідання з метою надання ґрунтовних пояснень та підтверджуючих документів для забезпечення повного та всебічного встановлення обставин справи.

Однак, зміст клопотання не дає підстав стверджувати, що повне та всебічне з`ясування усіх обставин у справі потребує проведення судового засідання чи заслуховування пояснень сторін.

Більш того, представник у клопотанні не зазначив, встановлення яких обставин у справі є неможливим шляхом аналізу письмових доказів і пояснень та вимагає проведення судового засідання.

Посилання представника, що безпосереднє, всебічне, повне та об`єктивне дослідження доказів у даній справі, а також результат її розгляду може вплинути на формування єдиної правозастосовчої практики по аналогічним категоріям справ суд не приймає до уваги як причину необхідності призначення судового засідання. Тим більш, у вказаному клопотанні відповідачем не заявлено жодних клопотань (викликів свідків, проведення експертиз, тощо), що могло б слугувати підставою для призначення судового засідання у справі.

Таким чином, зважаючи на характер спірних правовідносин, предмет доказування та склад учасників, а також інші обставини, які мають значення для вирішення даної справи, суд вважає, що вказаний спір може бути розглянутий в порядку спрощеного позовного провадження, відтак у задоволенні клопотання представника позивача про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін належить відмовити.

Відповідно до ч. 6 ст. 262 Кодексу адміністративного судочинства України суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін: 1) у випадках, визначених статтею 263 цього Кодексу; 2) якщо характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі незначної складності не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

З огляду на викладене вище, суд вважає, що відсутні підстави для проведення розгляду справи у судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Керуючись ст.ст. 248, 256, 257, 260, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

У Х В А Л И В:

У задоволенні клопотання представника позивача про розгляд справи № 480/1614/26 в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін - відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя С.М. Глазько