Справа № 280/11576/25
Суддя: Артоуз Олеся Олександрівна
Дата ухвалення: 2026-03-30 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЗАПОРІЗЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

30 березня 2026 року Справа № 280/11576/25 м.Запоріжжя
Запорізький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Артоуз О.О., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження в порядку письмового провадження позов Селянського (фермерського) господарства «Агро трейд» (69015, м. Запоріжжя, вул. Автозаводська, буд. 60, кв. 144 ), представник позивача Корсік Ярослав Ігорович ( АДРЕСА_1 РНОКПП НОМЕР_1 ) до Головного управління Держгеокадастру у Запорізькій області (69095, м. Запоріжжя, вул. Українська, буд. 50 ), третя особа Степненська сільська рада Запорізького району Запорізької області (70432, Запорізька область, Запорізький район, с. Степне, вул. Травнева, буд. 50 ) про протиправним та скасування рішення,

ВСТАНОВИВ:

30 грудня 2025 року до Запорізького окружного адміністративного суду засобами системи «Електронний суд» надійшла позовна заява Селянського (фермерського) господарства «Агро трейд» (далі позивач) до Головного управління Держгеокадастру у Запорізькій області (далі відповідач), третя особа Степненська сільська рада Запорізького району Запорізької області (далі третя особа) про протиправним та скасування рішення, відповідно до якої позивач просить суд:

визнати протиправним та скасувати Витяг № НВ-025 із технічної документації з нормативної грошової оцінки земельних ділянок від 12.09.2025 щодо земельної ділянки з кадастровим № :01:003:1792, виданий Головним управлінням Держгеокадастру у Запорізькій області.

В обґрунтування позовної заяви позивач зазначає про те, що на підставі укладеного з Запорізькою районною державною адміністрацією Запорізької області договору оренди землі від 23.11.2018 користується на платній основі земельною ділянкою площею 22,00 га (кадастровий номер :01:003:1792), що розташована на території Наталівської сільської ради Запорізького району Запорізької області за межами населеного пункту, для ведення товарного сільськогосподарського виробництва. Відповідно до пункту 2.3 Договору нормативна грошова оцінка земельної ділянки на дату укладення договору становить 100522,98 грн. В подальшому Степненською сільською радою Запорізького району Запорізької області подано позов до Господарського суду Запорізької області (справа №908/2924/25) з вимогами стягнути з СФГ «Агро Трейд» несплачену орендну плату, розірвати договір оренди, та зобов`язати повернути земельну ділянку. Посилається на істотне порушення умов договору, оскільки нормативна грошова оцінка земельної ділянки згідно витягу № НВ-025 із технічної документації з нормативної грошової оцінки земельних ділянок від 12.09.2025 становить 207 654,75 грн. Позивач вважає, що витяг із технічної документації з нормативної грошової оцінки земельних ділянок від 12.09.2025 № НВ-025 є протиправним та підлягає скасуванню оскільки відповідачем були допущенні порушення при його формуванні. Зазначає, що відповідач не надав інформації щодо порядку розрахунку (обчислення) нормативної грошової оцінки земельної ділянки з кадастровим номером :01:003:1792 площею 12,2262 га. З відповіді на адвокатський запит представника позивача вбачається, що відповідач не володіє порядком розрахунку (обчислення) нормативної грошової оцінки земельної ділянки з кадастровим номером :02:002:1146 площею 22,00 га. Вказує на відсутність прийнятого рішення Степненською сільською радою Запорізького району Запорізької області про затвердження технічної документації із нової нормативної грошової оцінки земельної ділянки з кадастровим номером :01:003:1792 площею 22,00 га. Просить задовольнити позовні вимоги.

Ухвалою Запорізького окружного адміністративного суду від 02.01.2026 відкрито спрощене позовне провадження у справі, вирішено здійснити розгляд справи без повідомлення (виклику) учасників справи (у письмовому провадженні) та без проведення судового засідання.

Відповідачем 19.01.2026 надано до суду відзив на позовну заяву. Головне управління Держгеокадастру у Запорізькій області вважає, що заявлені вимоги позивача є безпідставними, у зв`язку з чим вони не підлягають задоволенню. Пунктом 11 Прикінцевих положень Закону України «Про Державний бюджет України на 2018 рік» установлено, що у 2018 році за рішенням та в порядку, затвердженому Кабінетом Міністрів України, проводиться загальнонаціональна (всеукраїнська) нормативна грошова оцінка земель сільськогосподарського призначення - оцінка земель сільськогосподарського призначення, яка проводиться одночасно на всій території країни. Технічна документація із загальнонаціональної (всеукраїнської) нормативної грошової оцінки земель сільськогосподарського призначення затверджується центральним органом виконавчої влади, що формує державну політику у сфері земельних відносин. Постановою Кабінету Міністрів України від 07.02.2018 №105 затверджено Порядок проведення загальнонаціональної (всеукраїнської) нормативної грошової оцінки земель сільськогосподарського призначення. Пунктом 18 Порядку №105 унормовано, що Мінагрополітики протягом трьох місяців з дня реєстрації технічної документації здійснює розгляд технічної документації та приймає рішення про її затвердження або про відмову в її затвердженні. Наявний в матеріалах справи наказ Мінагрополітики України від 16.11.2025 №552 свідчить про те, що технічна документація із загальнонаціональної (всеукраїнської) нормативної грошової оцінки земель сільськогосподарського призначення пройшла процедуру затвердження у межах та у спосіб, встановлений діючим національним законодавством. Згідно з приписами п. 21 Порядку №105 Державний кадастровий реєстратор Держгеокадастру вносить у строк, визначений частиною чотирнадцятою статті 21 Закону України «Про Державний земельний кадастр», відомості про оцінку до Державного земельного кадастру. Таким чином, відповідач не здійснював розрахунок значень нормативної грошової оцінки земельної ділянки з кадастровим номером :02:002:1146 площею 22,00 га., а лише вніс наявні відомості до Державного земельного кадастру. Посилається на відсутність у позові наведених обставин щодо порушення відповідачем встановленого порядку ведення Державного земельного кадастру та процедури наданням адміністративних послуг. Також вважає позов безпідставним з огляду на те, що позивач не наводить, з яким саме коефіцієнтом/коефіцієнтами він не погоджується та не обґрунтував таке непогодження положеннями діючого національного законодавства. Твердження представника позивача щодо протиправності ненадання відповіді на адвокатський запит щодо порядку розрахунку нормативної грошової оцінки земельної ділянки відхиляє, оскільки адвокатський запит не може стосуватися надання консультацій і роз`яснень положень законодавства. За наведених в позові правових положень вбачає, що представник позивача обізнаний як з положеннями Методики нормативної грошової оцінки земельних ділянок, так із формулою нормативної грошової оцінки окремої земельної ділянки сільськогосподарського призначення. Відповідач просить відмовити у задоволенні позову.

20 січня 2026 року на адресу суду надійшли пояснення третьої особи на позовну заяву. Так, Степненська сільська рада Запорізького району Запорізької області заперечує проти задоволення позову та наголошує на тому, що Порядком №105 вирішено провести у 2018 році загальнонаціональну (всеукраїнську) нормативну грошову оцінку земель сільськогосподарського призначення. В подальшому наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України № 552 від 16.11.2018 затверджено технічну документацію із загальнонаціональної (всеукраїнської) нормативної грошової оцінки земель сільськогосподарського призначення, яка набула чинності з 01.01.2019. Всі дані про загальнонаціональну нормативну грошову оцінку земель сільськогосподарського призначення зведено в єдиний масив та створено портал-дзеркало із можливістю онлайн-розрахунку нормативної грошової оцінки як по зареєстрованим у Державному земельному кадастрі земельним ділянкам, так і по несформованим об`єктам. Таким чином, з 01.01.2019 відпала необхідність складання технічних документацій з оцінки по окремим земельним ділянкам сільськогосподарського призначення, які виготовлялись для визначення розмірів орендної плати, земельного податку, державного мита та інших обов`язкових платежів. Державою здійснено, затверджено та введено в дію загальнонаціональну (всеукраїнську) нормативну грошову оцінку земель сільськогосподарського призначення, та забезпечено оформлення та видачу автоматично в електронній формі з використанням програмного забезпечення Державного земельного кадастру Витягів із технічної документації з нормативної грошової оцінки земельних ділянок в межах всієї України, то у Степненської сільської ради відсутня необхідність виготовлення технічної документації із нормативної грошової оцінки земельної ділянки, з кадастровим номером :02:002:1146 площею 22,00 га., її затвердження та доведення до відома СФГ «Агро Трейд» розміру нормативної грошової оцінки земельної ділянки для розрахунків орендарем сплати орендної плати за землю. Третя особа просить відмовити у задоволенні позову.

Згідно з положеннями статті 258 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суд розглядає справи за правилами спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів із дня відкриття провадження у справі.

Частиною 1 ст. 262 КАС України визначено, що розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження здійснюється судом за правилами, встановленими цим Кодексом для розгляду справи за правилами загального позовного провадження, з особливостями, визначеними у цій главі.

Відповідно до ч. 2 ст. 262 Кодексу адміністративного судочинства України, визначено, що розгляд справи по суті за правилами спрощеного позовного провадження починається з відкриття першого судового засідання. Якщо судове засідання не проводиться, розгляд справи по суті розпочинається через тридцять днів, а у випадках, визначених статтею 263 цього Кодексу, - через п`ятнадцять днів з дня відкриття провадження у справі.

Перевіривши матеріали справи, вирішивши питання, чи мали місце обставини, якими обґрунтовувалися вимоги, та якими доказами вони підтверджуються, чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження, яку правову норму належить застосувати до цих правовідносин, судом встановлено наступне.

Згідно даних Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань позивач - Селянське (фермерське) господарство «Агро трейд» () (далі СФГ "АГРО ТРЕЙД") зареєстровано як юридична особа 22.06.2001 (дата запису: 12.01.2017, номер запису: 0001786) та знаходиться за адресою: Україна, 69015, Запорізька обл., місто Запоріжжя, вул.Автозаводська, будинок 60, квартира 144.

Види діяльності: 01.19 Вирощування інших однорічних і дворічних культур (основний) 01.11 Вирощування зернових культур (крім рису), бобових культур і насіння олійних культур.

23 листопада 2018 року між СФГ "АГРО ТРЕЙД" (орендар) та Запорізькою районною державною адміністрацією Запорізької області (орендодавець) укладено договір оренди земельної ділянки площею 22,00 га (кадастровий номер :02:002:1146) із земель колишнього КСП «Колос» не витребувані (нерозподілені) земельні частки (паї) сіножаті), що розташована на території Наталівської сільської ради Запорізького району Запорізької області за межами населеного пункту, для ведення товарного сільськогосподарського виробництва.

Нормативна грошова оцінка земельної ділянки на дату укладання договору згідно з листом Міжрайонного управління у Запорізькому районі та м. Запоріжжя ГУ Держгеокадастру у Запорізькій області від 08.09.2017 № 0-8-0.181-939/117-17 становить: площею 22,00 га з кадастровим номером :02:002:1146 100 522,98 грн.

Річний розмір орендної плати становить 10 % від нормативної грошової оцінки земельної ділянки площею 22,00 га за кадастровим номером :02:002:1146 складає 10 052,30 грн. (пункт 4.2 Договору оренди).

Степненською сільською радою Запорізького району Запорізької області 19.09.2025 подано до Господарського суду Запорізької області позов до СФГ «АГРО ТРЕЙД» про стягнення несплаченої орендної плати, розірвання Договору та зобов`язання повернути земельну ділянку. Позовні вимоги обґрунтовані вимогами ч. 2 ст. 651 ЦК України, а саме істотним порушенням Позивачем умов Договору, яке полягає у систематичній сплаті орендної плати у меншому розмірі, ніж передбачено Договором та Законом.

На підтвердження своїх доводів Степненською сільською радою Запорізького району Запорізької області до позовної заяви надано Витяг № НВ-025 із технічної документації з нормативної грошової оцінки земельних ділянок від 12.09.2025 щодо земельної ділянки з кадастровим номером :02:002:1146, виданий відповідачем, згідно якого нормативна грошова оцінка земельної ділянки становить 207 654,75 грн.

Представник позивача звернувся до відповідача з адвокатським запитом від 13.10.2025 № 13/10-25 з метою отримання інформації щодо порядку визначення (розрахунку) нормативної грошової оцінки, з поміж інших, і щодо земельної ділянки з кадастровим номером :02:002:1146.

Листом від 16.10.2025 № 29-8-0.37.1-4002/2-25 відповідач повідомив, що земельна ділянка з кадастровим номером :02:002:1146 зареєстрована в Державному земельному кадастрі як землі сільськогосподарського призначення, яка розташовані за межами населеного пункту. Наказом Мінагрополітики України від 16.11.2018 № 552 затверджено Загальнонаціональну (всеукраїнську) нормативну грошову оцінку земель сільськогосподарського призначення за межами населеного пункту. Всі дані про загальнонаціональну нормативну грошову оцінку земель сільськогосподарського призначення зведено в єдиний масив та створено портал-дзеркало із можливістю онлайн-розрахунку нормативної грошової оцінки як по зареєстрованим у Державному земельному кадастрі земельним ділянкам, так і по несформованим об`єктам. Надання відомостей про нормативну грошову оцінку земельних ділянок сільськогосподарського призначення здійснюється відповідно до вимог ст. 20 Закону України «Про оцінку земель» у формі витягу з технічної документації про нормативну грошову оцінку в порядку надання адміністративних послуг. Розрахунок нормативної грошової оцінки земельних ділянок, формування витягу з технічної документації про нормативну грошову оцінку здійснюється автоматично за допомогою функціоналу програмного забезпечення Державного земельного кадастру в електронній формі, без участі працівника територіального органу Держгеокадастру. На підставі вищевикладеного, Головне управління Держгеокадастру у Запорізькій області не володіє інформацією стосовно значення коефіцієнтів, які застосовувались під час визначення нормативної грошової оцінки запитуваних земельних ділянок.

На повторний адвокатський запит представника позивача від 29.10.2025 № 29/10-25 відповідач листом від 03.11.2025 № 29-8-0.37.1-4212/2-25, зокрема, повідомив, що технічна документація з нормативної грошової оцінки земель, складена за результатами оцінки земель, підлягає обов`язковій експертизі та затверджується Мінагрополітики. Розрахунок нормативної грошової оцінки земельних ділянок сільськогосподарського призначення за межами населених пунктів, формування витягу з технічної документації про нормативну грошову оцінку здійснюється автоматично за допомогою функціоналу програмного забезпечення Державного земельного кадастру в електронній формі, без участі працівника територіального органу Держгеокадастру. На підставі викладеного, відповідач не володіє інформацією та документами, які запитуються.

На адвокатський запит представника позивача від 10.11.2025 № 10/11-25 Державною службою України з питань геодезії, картографії та кадастру листом від 25.11.2025 № 29-28-0.22-10850/2-25, зокрема, повторно повідомлено про те, що технічна документація з нормативної грошової оцінки земель сільськогосподарського призначення була затверджена наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України від 16.11.2018 № 552. Матеріали проведення загальнонаціональної (всеукраїнської) нормативної грошової оцінки земель сільськогосподарського призначення у Запорізькій області щодо картограм агровиробничих груп ґрунтів доступні за посиланням: https://cloud.land.gov.ua/index.php/s/3AHeYEzkmfc0cju. Відомості загальнонаціональної (всеукраїнської) нормативної грошової оцінки земель сільськогосподарського призначення в електронному вигляді внесені до Державного земельного кадастру, а розрахунок нормативної грошової оцінки окремої земельної ділянки здійснюється в автоматичному режимі програмним забезпеченням Державного земельного кадастру.

Позивач вважає Витяг № НВ-025 із технічної документації з нормативної грошової оцінки земельних ділянок від 12.09.2025 щодо земельної ділянки з кадастровим номером :02:002:1146 протиправним, а тому звернувся із даним позовом до суду.

Вказані обставини підтверджені відповідними доказами і не є спірними.

Суд, оцінивши повідомлені сторонами справи обставини та наявні у справі докази у їх сукупності, встановив наявність достатніх підстав для прийняття законного та обґрунтованого рішення у справі.

Приписами частини другої статті 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Статтею 2 Закону України «Про оренду землі» від 06.10.1998 №161-XIV (далі - Закон №161-XIV, у редакції чинній на час виникнення спірних правовідносин) визначено, що відносини, пов`язані з орендною землі регулюються Земельним кодексом України, Цивільним кодексом України, цим Законом, законами України, іншими нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до них, а також договором оренди землі.

Відповідно до статті 21 Закону №161-XIV орендна плата за землю - це платіж, який орендар вносить орендодавцеві за користування земельною ділянкою згідно з договором оренди землі.

Розмір, форма і строки внесення орендної плати за землю встановлюються за згодою сторін у договорі оренди (крім строків внесення орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності, які встановлюються відповідно до Податкового кодексу України).

Положеннями частини п`ятої статті 288 Податкового кодексу України від 02.12.2010 № 2755-VI (далі - ПК України, у редакції чинній на час виникнення спірних правовідносин) передбачено, що розмір орендної плати встановлюється у договорі оренди, але річна сума платежу: не може бути меншою 3 відсотків нормативної грошової оцінки; не може перевищувати 12 відсотків нормативної грошової оцінки.

Згідно з частинами 3, 5 статті 201 Земельного кодексу України від 25.10.2001 № 2768-III (далі - ЗК України, у редакції чинній на час виникнення спірних правовідносин) нормативна грошова оцінка земельних ділянок використовується для визначення розміру земельного податку, втрат сільськогосподарського і лісогосподарського виробництва, економічного стимулювання раціонального використання та охорони земель тощо. Грошова оцінка земельних ділянок проводиться за методикою, яка затверджується Кабінетом Міністрів України.

Закон України «Про оцінку земель» від 11.12.2003 №1378-IV (далі - Закон №1378-IV, у редакції чинній на час виникнення спірних правовідносин) визначає правові засади проведення оцінки земель, професійної оціночної діяльності у сфері оцінки земель в Україні та спрямований на регулювання відносин, пов`язаних з процесом оцінки земель, забезпечення проведення оцінки земель, з метою захисту законних інтересів держави та інших суб`єктів правовідносин у питаннях оцінки земель, інформаційного забезпечення оподаткування та ринку земель.

За приписами частини 1 статті 1 Закону №1378-IV нормативна грошова оцінка земельних ділянок - капіталізований рентний дохід із земельної ділянки, визначений за встановленими і затвердженими нормативами; рентний дохід (земельна рента) - дохід, який можна отримати із землі як фактора виробництва залежно від якості та місця розташування земельної ділянки.

Відповідно до статті 2 Закону №1378-IV правове регулювання оцінки земель здійснюється відповідно до Конституції України, Земельного кодексу України, Закону України Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні, цього Закону, законів України, інших нормативно-правових актів, прийнятих відповідно до них.

Статтею 5 Закону №1378-IV передбачено, зокрема, залежно від мети та методів проведення оцінка земель поділяється на такі види: бонітування ґрунтів; грошова оцінка земельних ділянок.

Грошова оцінка земельних ділянок залежно від призначення та порядку проведення може бути нормативною і експертною.

Нормативна грошова оцінка земельних ділянок використовується для визначення розміру земельного податку, державного мита при міні, спадкуванні (крім випадків спадкування спадкоємцями першої та другої черги за законом (як випадків спадкування ними за законом, так і випадків спадкування ними за заповітом) і за правом представлення, а також випадків спадкування власності, вартість якої оподатковується за нульовою ставкою) та даруванні земельних ділянок згідно із законом, орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності, втрат лісогосподарського виробництва, вартості земельних ділянок площею понад 50 гектарів для розміщення відкритих спортивних і фізкультурно-оздоровчих споруд, а також при розробці показників та механізмів економічного стимулювання раціонального використання та охорони земель.

Частиною першою ст. 13 Закону № 1378-IV передбачено, що нормативна грошова оцінка земельних ділянок проводиться, зокрема, у разі визначення розміру орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності.

Відповідно до ст. 15 Закону № 1378-IV підставою для проведення оцінки земель (бонітування ґрунтів та нормативної грошової оцінки земельних ділянок) є рішення органу виконавчої влади або органу місцевого самоврядування.

Нормативна грошова оцінка земельних ділянок може проводитися також на підставі договору, який укладається заінтересованими особами в порядку, встановленому законом.

Підставами для проведення експертної грошової оцінки земельної ділянки є договір, який укладається заінтересованими особами в порядку, встановленому законом, а також рішення суду.

Рішення рад щодо технічної документації з нормативної грошової оцінки земельних ділянок набирають чинності у строки, встановлені відповідно до пункту 271.2 статті 271 ПК України.

Зокрема, у цьому пункті зазначено, що рішення рад щодо нормативної грошової оцінки земельних ділянок, розташованих у межах населених пунктів, офіційно оприлюднюється відповідним органом місцевого самоврядування до 15 липня року, що передує бюджетному періоду, в якому планується застосування нормативної грошової оцінки земель або змін (плановий період). В іншому разі норми відповідних рішень застосовуються не раніше початку бюджетного періоду, що настає за плановим періодом.

Системний аналіз наведених правових норм дає підстави дійти до висновку про те, що нормативна грошова оцінка землі проводиться в обов`язковому порядку для визначення розміру орендної плати за землі комунальної та державної форм власності. При цьому, технічна документація з нормативної грошової оцінки земельних ділянок, розташованих у межах населених пунктів, затверджується рішенням відповідної сільської, селищної чи міської ради. Таке рішення офіційно оприлюднюється відповідним органом місцевого самоврядування до 15 липня року.

Аналогічний висновок викладений у постановах Верховного Суду від 31.07.2018 у справі №804/7823/14, від 30.10.2018 у справі №804/2111/14.

Порядок проведення нормативної грошової оцінки земельних ділянок встановлено приписами ст. 18 Закону № 1378-IV.

Нормативна грошова оцінка земельних ділянок проводиться відповідно до норм, правил, а також інших нормативно-правових актів на землях усіх категорій та форм власності.

Нормативна грошова оцінка земельних ділянок проводиться:

розташованих у межах населених пунктів незалежно від їх цільового призначення - не рідше ніж один раз на 5-7 років;

розташованих за межами населених пунктів земельних ділянок сільськогосподарського призначення - не рідше ніж один раз на 5-7 років, а несільськогосподарського призначення - не рідше ніж один раз на 7-10 років.

За результатами бонітування ґрунтів та нормативної грошової оцінки земельних ділянок складається технічна документація, а за результатами проведення експертної грошової оцінки земельних ділянок складається звіт. Дані про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки оформляються як витяг з технічної документації з нормативної грошової оцінки земель (ч. 1 та 2 ст. 20 Закону №1378-IV).

Постановою Кабінету Міністрів України від 03.11.2021 №1147 затверджена «Методика нормативної грошової оцінки земельних ділянок» (далі - Методика №1147). Ця Методика встановлює методологічні засади проведення нормативної грошової оцінки земельних ділянок, яка застосовується у випадках, визначених Законом України «Про оцінку земель». Об`єктом нормативної грошової оцінки є земельні ділянки усіх категорій та форм власності в межах території територіальної громади (або її частини) (п. 1 Методики №1147).

Водночас, пунктом 4 Методики №1147 установлено, що затверджена з урахуванням вимог пункту 271.2 статті 271 Податкового кодексу України до набрання чинності Методикою, затвердженою згідно з пунктом 1 цієї постанови, технічна документація з нормативної грошової оцінки земельних ділянок, технічна документація із загальнонаціональної (всеукраїнської) нормативної грошової оцінки земель сільськогосподарського призначення (на відповідній території) є чинною до початку застосування рішення відповідного органу місцевого самоврядування про затвердження нової технічної документації з нормативної грошової оцінки земельних ділянок.

Відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 07.02.2018 № 105 "Про проведення загальнонаціональної (всеукраїнської) нормативної грошової оцінки земель сільськогосподарського призначення та внесення змін до деяких постанов Кабінету Міністрів України", у 2018 році проводилась загальнонаціональна (всеукраїнська) нормативна грошова оцінка земель сільськогосподарського призначення.

Вказаною постановою затверджено Порядок проведення загальнонаціональної (всеукраїнської) нормативної грошової оцінки земель сільськогосподарського призначення (далі - Порядок №105).

Згідно п. 2 Порядку №105, під загальнонаціональною (всеукраїнською) нормативною грошовою оцінкою земель сільськогосподарського призначення слід розуміти нормативну грошову оцінку земель сільськогосподарського призначення, яка проводиться одночасно на всій території України.

Об`єктом оцінки є землі сільськогосподарського призначення незалежно від форми власності в межах території природно-сільськогосподарських районів (у тому числі гірських природно-сільськогосподарських районів) Автономної Республіки Крим, областей, крім земель сільськогосподарського призначення в межах населених пунктів, оцінка яких проводиться відповідно до Методики нормативної грошової оцінки земель населених пунктів, затвердженої постановою Кабінету Міністрів України від 23.03.1995 № 213 (п. 5 Порядку №105).

У відповідності до п. 22 Порядку №105, дані про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки оформляються як витяг з технічної документації за формою згідно з додатком 3 до Порядку нормативної грошової оцінки земель сільськогосподарського призначення, затвердженого наказом Мінагрополітики від 23.05.2017 № 262.

Відповідно до наказу Міністерства аграрної політики та продовольства України від 16.11.2018 № 552, було затверджено технічну документацію із загальнонаціональної (всеукраїнської) нормативної грошової оцінки земель сільськогосподарського призначення, яка набула чинності з 01.01.2019, що свідчить про те, що така документація розроблена, отримала позитивний висновок державної експертизи та відповідає вимогам законодавства.

Нормативна грошова оцінка земель сільськогосподарського призначення проведена у 2018 році, відповідно до Методики нормативної грошової оцінки земель сільськогосподарського призначення, затвердженої постановою Кабінету Міністрів України від 16.11.2016 № 831 (далі - Методика).

Згідно з пунктами 1, 3, 4 Методики, нормативна грошова оцінка земель сільськогосподарського призначення проводиться окремо за сільськогосподарськими угіддями (ріллею, багаторічними насадженнями, сіножатями, пасовищами, перелогами) та несільськогосподарськими угіддями на землях сільськогосподарського призначення. Нормативна грошова оцінка земель сільськогосподарського призначення визначається відповідно до нормативу капіталізованого рентного доходу на землях сільськогосподарського призначення природно-сільськогосподарських районів Автономної Республіки Крим, областей, м. Києва та Севастополя згідно з додатком та показників бонітування ґрунтів шляхом складання шкал нормативної грошової оцінки агровиробничих груп ґрунтів природно-сільськогосподарських районів (для сільськогосподарських угідь).

За результатами проведення нормативної грошової оцінки окремої земельної ділянки сільськогосподарського призначення територіальний орган Держгеокадастру через центр надання адміністративних послуг за місцезнаходженням земельної ділянки видає витяг з технічної документації про нормативну грошову оцінку земель.

Нормативна грошова оцінка яка розроблена і затверджена рішенням органу місцевого самоврядування та відомості про яку внесені до Державного земельного кадастру до затвердження загальнонаціональної нормативної грошової оцінки земель сільськогосподарського призначення діє протягом встановленого законом строку, а після застосовується загальнонаціональна нормативна грошова оцінка земель сільськогосподарського призначення. Можливість власника або землекористувача земель сільськогосподарського призначення замовити проведення нормативної грошової оцінки окремої земельної ділянки в порядку, передбаченому Законом України «Про оцінку земель», передбачена лише для земельних ділянок приватної власності.

За таких обставин, суд вважає безпідставними доводи позивача щодо протиправності спірного витягу через відсутність рішення Степненської сільської ради Запорізького району Запорізької області про затвердження технічної документації із нормативної грошової оцінки земельної ділянки.

Щодо посилань позивача на неправильність та протиправність спірного витягу судом досліджено наступне.

Витяг НВ-025 із технічної документації нормативної грошової оцінки земельних ділянок від 12.09.2025 відповідає додатку 17 Методики №1147.

Відповідно до п. 20 Методики №1147 дані про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки оформляються за заявою, форму якої наведено в додатку 16, що подається в електронній або паперовій формі, як витяг із технічної документації з нормативної грошової оцінки земельних ділянок за формою згідно з додатком 17.

Витяг із технічної документації з нормативної грошової оцінки земельних ділянок оформляється і видається автоматично в електронній формі з використанням програмного забезпечення Державного земельного кадастру.

Відтак, формування оскаржуваного витягу з технічної документації з нормативної грошової оцінки земельних ділянок відповідачем здійснено відповідно даних, які зазначені у технічній документації з нормативної грошової оцінки земель, яка була затверджена рішенням відповідного органу місцевого самоврядування до набрання чинності Методики №1147.

Крім того, суд звертає увагу, що видача витягу з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки - це адміністративна послуга, яку надає Головне управління Держгеокадастру у Запорізькій області через центр надання адміністративних послуг відповідно до вимог Закону України «Про адміністративні послуги», постанови Кабінету Міністрів України від 01.08.2011 №835 «Деякі питання надання Державною службою з питань геодезії, картографії та кадастру та її територіальними органами адміністративних послуг» та розпорядження Кабінету Міністрів України від 16.05.2014 №523-р «Деякі питання надання адміністративних послуг органів виконавчої влади через центри надання адміністративних послуг».

ГУ Держгеокадастру у Запорізькій області у своїй діяльності керується Конституцією та законами України, указами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, іншими актами законодавства, наказами Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України, Міністерства аграрної політики та продовольства України, дорученнями Міністра аграрної політики та продовольства України, дорученнями Віце-прем`єр-міністра України - Міністра регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України, його першого заступника та заступників, наказами Держгеокадастру України, дорученнями Голови Держгеокадастру України та його заступників, актами місцевої державної адміністрації та органів місцевого самоврядування, а також Положенням про Головне управління Держгеокадастру у Запорізькій області.

Таким чином, відповідач є органом, який надає адміністративну послугу у вигляді видачі витягу з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки, без будь-якого втручання у визначення нормативної грошової оцінки земель, затвердженої відповідним органом місцевого самоврядування.

Інших тверджень щодо протиправності спірного витягу позивач не наводив.

Оскільки витяг є технічним розрахунком, формується виключно на підставі відповідного рішення органу місцевого самоврядування та наявної технічної документації на земельну ділянку, то судом доходить висновку щодо відсутності у відповідача повноважень із внесення змін до технічної документації з нормативної грошової оцінки земель, оскільки відповідна технічна документація з нормативної грошової оцінки земель затверджена наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України від 16.11.2018 № 552 за результатами здійсненої державної експертизи землевпорядної документації.

Крім того, як виснував Верховний Суд у постанові від 30.06.2021 у справі №804/1472/17, витяг з технічної документації про грошову оцінку землі не є рішенням суб`єкта владних повноважень, оскільки не зумовлює виникнення будь-яких прав і обов`язків. Водночас вчинення дій щодо застосування у витягу з технічної документації з нормативної грошової оцінки земельної ділянки певного коефіцієнту функціонального використання земельної ділянки належить до повноважень відповідача. Тобто такі дії є частиною процесу реалізації повноважень, наданих відповідачу чинним законодавством, а саме повноважень щодо визначення нормативної грошової оцінки земельних ділянок. Результатом реалізації цих повноважень є затвердження відповідною сільською, селищною, міською радою виготовленої технічної документації нормативної грошової оцінки земельних ділянок у межах населених пунктів, яке породжує юридичні наслідки для позивача, як платника податків, оскільки нормативна грошова оцінка земельних ділянок є базою оподаткування земельним податком, в той час, як витяг з технічної документації з нормативної грошової оцінки земельної ділянки є тільки засобом (підставою) для встановлення такої оцінки. Відтак, суди не вправі втручатися в діяльність державних органів, що застосовують надані їм у межах закону повноваження на власний розсуд, без необхідності узгодження в будь-якій формі своїх дій з іншими суб`єктами. Також Верховний Суд підкреслив, що чинним законодавством встановлено форму здійснення контролю за достовірністю і правильністю відомостей, що викладені у витязі з технічної документації з нормативної грошової оцінки земельної ділянки і такий контроль здійснюється під час проведення державної експертизи землевпорядної документації.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 05.02.2019 у справі № 804/6692/17.

У постанові від 24.11.2021 у справі №817/1780/17 Верховний Суд у складі судової палати з розгляду справ щодо захисту соціальних прав Касаційного адміністративного суду дійшов висновку, що дії з формування витягу з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки можуть бути предметом судового оскарження, а підстави позову слугуватимуть висновку про належність обраного способу захисту прав.

Таким чином, витяг з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки формується Держгеокадастром за заявою зацікавленої особи на підставі відомостей, внесених до Державного земельного кадастру про нормативно грошову оцінку земель в межах території відповідної адміністративно-територіальної одиниці, що затверджена відповідним рішенням органу місцевого самоврядування. Вказане свідчить про те, що витяг не є самостійним юридичним документом, який містить нову інформацію або створює її. Його функція полягає лише у фіксації та наданні інформації - в контексті спірних правовідносин - з відповідного рішення органу місцевого самоврядування.

При виборі і застосуванні норм права до спірних правовідносин судом враховано висновки щодо застосування норм права, викладені, зокрема, у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 03.06.2022 у справі №160/12709/19, від 05.09.2023 у справі №520/9277/2020.

Відтак, суд висновує, що позивачем не вірно обрано спосіб захисту порушеного права шляхом визнання протиправним та скасування Витягу із технічної документації з нормативної грошової оцінки земельних ділянок, який не є рішенням суб`єкта владних повноважень (індивідуальним актом) в розумінні п. 18 ч. 1 ст. 4, 19 КАС України

Під час розгляду справи суд враховує позицію Європейського суду з прав людини у справі "Голдер проти Сполученого Королівства", згідно з якою саме "небезпідставність" доводів позивача про неправомірність втручання в реалізацію його прав є умовою реалізації права на доступ до суду.

Отже, звертаючись до суду з позовом про захист своїх прав, позивач обтяжена обов`язком довести «небезпідставність» своїх доводів щодо порушеного права за захистом якого він звернувся до суду, надавши відповідні докази, зі змісту яких можливо встановити наявність спору саме на момент звернення до суду.

Велика Палата Верховного Суду неодноразово зазначала, що застосування конкретного способу захисту права залежить як від виду та змісту правовідносин, які виникли між сторонами, від змісту права чи інтересу, за захистом якого звернулася особа, так і від характеру його порушення, невизнання або оспорення. Такі право чи інтерес мають бути захищені судом у спосіб, який є ефективним, тобто таким, що відповідає змісту відповідного права чи інтересу, характеру його порушення, невизнання або оспорення та спричиненим цими діяннями наслідкам (подібні висновки викладені у постановах Великої Палати Верховного Суду від 05.06.2018 у справі № 338/180/17 (п. 57), від 11.09.2018 у справі № 905/1926/16 (п. 40), від 30.01.2019 у справі № 569/17272/15-ц, від 11.09.2019 у справі № 487/10132/14-ц (п. 89), від 16.06.2020 у справі № 145/2047/16-ц (п. 7.23)).

Згідно з Рішенням Конституційного Суду України від 01.12.2004 № 18-рп/2004 поняття «порушене право», за захистом якого особа може звертатися до суду і яке вживається в низці законів України, має той самий зміст, що й поняття «охоронюваний законом інтерес». Щодо останнього, то в цьому ж Рішенні Конституційний Суд України зазначив, що поняття «охоронюваний законом інтерес» означає правовий феномен, який: а) виходить за межі змісту суб`єктивного права; б) є самостійним об`єктом судового захисту та інших засобів правової охорони; в) має на меті задоволення усвідомлених індивідуальних і колективних потреб; г) не може суперечити Конституції і законам України, суспільним інтересам, загальновизнаним принципам права; д) означає прагнення (не юридичну можливість) до користування у межах правового регулювання конкретним матеріальним та/або нематеріальним благом; є) розглядається як простий легітимний дозвіл, тобто такий, що не заборонений законом. Охоронюваний законом інтерес регулює ту сферу відносин, заглиблення в яку для суб`єктивного права законодавець вважає неможливим або недоцільним.

Проте, право на звернення до адміністративного суду з позовом не завжди співпадає з правом на судовий захист, яке закріплено у ст.5 КАС України. Саме по собі звернення до адміністративного суду за захистом ще не означає, що суд зобов`язаний надати такий захист. Адже для того, щоб було надано судовий захист суд повинен встановити, що особа дійсно має право, свободу та інтерес, про захист яких вона просить і це право, свобода чи інтерес порушені відповідачем у публічно-правових відносинах.

Відсутність порушеного права чи невідповідність обраного позивачем способу його захисту способам, визначеним законодавством, встановлюється при розгляді справи по суті та є підставою для прийняття судом рішення про відмову в позові.

Правова позиція аналогічного змісту неодноразово висловлювалася Верховним Судом у своїх рішеннях, зокрема, у постанові від 25.06.2019 у справі № 922/1500/18, від 24.12.2019 у справі № 902/377/19, від 31.01.2024 № 640/6129/22, від 20.12.2024 у справі № 815/5751/16, від 18.02.2025 у справі №260/5061/22, від 07.02.2025 у справі №990/54/24.

В силу правових висновків постанови Верховного Суду від 06.06.2024 у справі №400/1217/23: 1) обов`язок позивача доводити обставини, на які він посилається на обґрунтування своїх доводів, є ключовим аспектом принципу змагальності та рівності в судовому процесі; 2) позивач не може будувати власну позицію на тому, що вона є доведеною, допоки інша сторона не надасть доказів на її спростування (концепція негативного доказу), оскільки такий підхід нівелює саму сутність принципу змагальності; 3) обов`язок доведення обставин, на яких ґрунтуються їх вимоги та заперечення, у рівній мірі покладається на обох сторін. Кожна сторона повинна довести факти, на які вона посилається. При цьому підставу позову повинен довести саме позивач. Позивач повинен подати докази, на яких ґрунтуються його вимоги разом з поданням позовної заяви. В разі неможливості самостійно представити такі докази, позивач повинен про це повідомити суд та зазначити причини, з яких доказ не може бути подано. Крім того, позивач вправі подати до суду клопотання про витребування доказів, із зазначенням причини неможливості самостійного їх представлення та наведенням вжитих ним для цього заходів; 4) посилання позивача на те, що в силу вимог частини другої статті 77 КАС України обов`язок доказування правомірності рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень покладається на відповідача, не заслуговують на увагу, оскільки визначений цією правовою нормою обов`язок відповідача не виключає визначеного частиною першою цієї ж статті обов`язку позивача довести ті обставини, на яких ґрунтуються його вимоги.

Статтею 242 КАС України передбачено, що рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Реальність (справжність та правдивість) конкретної обставини фактичної дійсності не може бути сприйнята доведеною виключно через неспростування одним із учасників справи (навіть суб`єктом владних повноважень) декларативно проголошеного, але не доказаного твердження іншого учасника справи, позаяк протилежне явно та очевидно прямо суперечить меті правосуддя - з`ясування об`єктивної істини у справі.

Правильність саме такого тлумачення змісту ч. 1 ст. 77 та ч. 2 ст. 77 КАС України підтверджується правовим висновком постанови Великої Палати Верховного Суду від 25.06.2020 по справі № 520/2261/19, що визначений ст. 77 КАС України обов`язок відповідача - суб`єкта владних повноважень довести правомірність рішення, дії чи бездіяльності не виключає визначеного частиною першою цієї ж статті обов`язку позивача довести ті обставини, на яких ґрунтуються його вимоги.

Отже з урахуванням вимог статті 77 КАС України, позивач знехтував своїм процесуальним обов`язком доведення обставин, на яких ґрунтуються його вимоги у випадку заперечення проти встановленого факту порушення, при цьому відповідачем обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення виконано.

Аналогічні висновки викладені у постанові Верховного Суду від 09.09.2024 у справі №280/6832/23.

Таким чином, перевіривши юридичну та фактичну обґрунтованість доводів сторін, оцінивши докази суб`єкта владних повноважень на підтвердження правомірності своїх дій та докази, надані позивачем, суд доходить висновку про відсутність підстав для задоволення позову.

При цьому суд вважає за можливе врахувати позицію Європейського суду з прав людини, яку він висловив у справі "Федорченко та Лозенко проти України" (заява №387/03, 20.09.2012, п.53), відповідно до якої суд при оцінці доказів керується критерієм доведення "поза розумним сумнівом", тобто, аргументи сторони мають бути достатньо вагомими, чіткими та узгодженими.

Одночасно суд враховує позицію Європейського суду з прав людини, сформовану у справі "Серявін та інші проти України" (№4909/04), згідно з якою у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" (RuizTorijav. Spain) №303-A, пункт 29).

Окрім того, відповідно до пункту 41 висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень, обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення.

Залишаючи без оцінки окремі аргументи учасників справи, суд виходить з того, що такі обставини лише опосередковано стосуються суті і природи спору, а їх оцінка не має вирішального значення для його правильного вирішення.

За змістом частини першої статті 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

Згідно з частиною першою статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

При цьому, частиною другою статті 77 КАС України передбачено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Отже, враховуючи встановлені судом обставини справи, оцінивши добуті докази в їх сукупності за правилами статті 90 КАС України та аналізуючи наведені положення законодавства, суд дійшов висновку, що позов не підлягає до задоволення частково.

Суд вирішує питання щодо судових витрат у рішенні, постанові або ухвалі (частина 1 статті 143 КАС України).

Вирішуючи питання розподілу судових витрат, суд зазначає, що у відповідності до приписів частини 1 статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Оскільки суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення позову, відсутні підстави для вирішення питання про відшкодування судових витрат.

Керуючись статтями 6, 72-77, 139, 242-246, 250, 255, 268-272, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ВИРІШИВ:

У задоволенні позовної заяви Селянського (фермерського) господарства «Агро трейд» (69015, м. Запоріжжя, вул. Автозаводська, буд. 60, кв. 144 ), представник позивача Корсік Ярослав Ігорович ( АДРЕСА_1 РНОКПП НОМЕР_1 ) до Головного управління Держгеокадастру у Запорізькій області (69095, м. Запоріжжя, вул. Українська, буд. 50 ), третя особа Степненська сільська рада Запорізького району Запорізької області (70432, Запорізька область, Запорізький район, с. Степне, вул. Травнева, буд. 50 ) про протиправним та скасування рішення відмовити у повному обсязі.

Розподіл судових витрат не проводиться.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Третього апеляційного адміністративного суду шляхом подачі в 30-денний строк з дня його проголошення, а якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення у повному обсязі складено та підписано 30 березня 2026 року.

Суддя О.О. Артоуз