Справа № 420/6642/26
Суддя: Скупінська О.В.
Дата ухвалення: 2026-03-31 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 420/6642/26
У Х В А Л А

31 березня 2026 року м.Одеса

Одеський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Скупінської О.В., розглянувши клопотання позивача про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін в адміністративній справі за позовом Головного управління ДПС в Дніпропетровській області (49005, Дніпропетровська область, м. Дніпро, вул. Сімферопольська, буд. 17-А, ) до ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) про стягнення суми податкового боргу

В С Т А Н О В И В:

Представник Головного управління ДПС в Одеській області 10.03.2026 звернувся до Одеського окружного адміністративного суду з позовом до ОСОБА_1 , у якому просить суд стягнути податковий борг з платника податків - фізичної особи ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) до бюджету у сумі 1 065 944,84 грн.

В обґрунтування позову зазначили, що теперішній час в інтегрованих картках платника податків ОСОБА_1 обліковується не заявлений до суду податковий борг на загальну суму 1 065 944,84 грн, а саме:

1. Заборгованість по земельному податку з фізичних осіб, яка виникла в результаті несплати платником податків у встановлений термін сум грошових зобов`язань у розмірі 949 159,24 грн, згідно: податкового повідомлення-рішення UA0033698 від 07.03.2024 на суму 358084,30 грн; податкового повідомлення-рішення UA0033698 від 25.04.2025 на суму 401054,42 грн; №-0463 №-0463; Пені, яка нарахована згідно зі ст. 129 ПК України у сумі 190020,52 грн (підстави та розрахунок пені наведено у додатку);

2. Заборгованість по податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки, сплачений фізичними особами, які є власниками об`єктів нежитлової нерухомості, яка виникла в результаті несплати платником податків у встановлений термін сум грошових зобов`язань у розмірі 116785,60 грн, згідно: податкового повідомлення-рішення UA0033698 від 23.04.2025 на суму 53414,01 грн; №0-1553; пені, яка нарахована згідно зі ст. 129 ПК України у сумі 63371,59 грн (підстави та розрахунок пені наведено у додатку); Інформація щодо оскарження вищенаведених податкових повідомлень рішень у контролюючого органу відсутня.

Відповідно до ст.59 Податкового кодексу України, у зв`язку із несплатою ОСОБА_1 до бюджету сум податкового боргу, сформовано податкову вимогу №11911/13-05/62 від 12.10.2020, яка була направлена засобами поштового зв`язку на адресу платника податків згідно даних Державного реєстру фізичних осіб-платників податків про реєстраційні дані фізичної особи-платника податків, а саме: АДРЕСА_2 .

Станом на дату звернення до суду з вказаним позовом заборгованість лишається не погашеною.

Суддею отримано відповідь №2454949 від 13.03.2026 з ЄДДР, з якої вбачається зареєстрована адреса реєстрації ОСОБА_1 : АДРЕСА_2 . Дата реєстрації: 16.03.1999.

Ухвалою судді від 13.03.2026 постановлено прийняти до розгляду позовну заяву Головного управління ДПС в Дніпропетровської області та відкрити провадження у адміністративній справі в порядку спрощеного позовного провадження, без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами (в порядку ст.262 КАС України).

17.03.2026 від представника позивача ГУ ДПС в Дніпропетровській області надійшло клопотання (вх. №ЕС/29261/26), в якому просить перейти до розгляду справи №420/6642/26 за позовом Головного управління ДПС у Дніпропетровській області до ОСОБА_1 про стягнення податкового боргу за правилами загального позовного провадження; у разі відмови у задоволенні заяви про вихід зі спрощеного провадження - справу розглядати в порядку спрощеного провадження з повідомленням сторін, у зв`язку з чим завчасно повідомити ГУ ДПС у Дніпропетровській області про дату та час розгляду справи.

Ухвалою суду від 20.03.2026 постановлено клопотання представника відповідача Головного управління ДПС в Дніпропетровській області (вх. №29261/26 від 17.03.2026) про розгляд справи в порядку загального позовного провадження повернути заявнику без розгляду.

26.03.2026 від представника позивача ГУ ДПС в Дніпропетровській області надійшло клопотання (вх. №ЕС/33298/26), в якому просить перейти до розгляду справи №420/6642/26 за позовом Головного управління ДПС у Дніпропетровській області до ОСОБА_1 про стягнення податкового боргу за правилами загального позовного провадження; у разі відмови у задоволенні заяви про вихід зі спрощеного провадження - справу розглядати в порядку спрощеного провадження з повідомленням сторін, у зв`язку з чим завчасно повідомити ГУ ДПС у Дніпропетровській області про дату та час розгляду справи.

В обгрунтування поданого клопотання зазначив, що ГУ ДПС у Дніпропетровській області також зацікавлене у розгляді справи у порядку загального позовного провадження з огляду на закріплений ст. 10 КАС України принцип гласності судового процесу. Позивач згідно ст. 260 КАС України заперечує проти розгляду справи в порядку спрощеного провадження, оскільки предметом спору є кошти, які беруть участь в бюджетному процесі, відповідно чого справа має значний суспільний інтерес.

Дослідивши вказане клопотання представника відповідача, суд приходить до наступного.

Одним із основних засад (принципів) адміністративного судочинства є офіційне з`ясування всіх обставин у справі.

Приписами ст. 12 КАС України визначено, що адміністративне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку позовного провадження (загального або спрощеного).

Відповідно до положень ч. 2 ст. 257 КАС України, за правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

Згідно п. 4 ч. 4 ст. 12 КАС України виключно за правилами загального позовного провадження розглядаються справи у спорах щодо оскарження рішення суб`єкта владних повноважень, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів у сумі, що перевищує: для юридичних осіб - п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; для фізичних осіб та фізичних осіб - підприємців - вісімдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Разом із тим, у даній справі рішення суб`єкта владних повноважень, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів у сумі, що перевищує: для юридичних осіб - п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; для фізичних осіб та фізичних осіб - підприємців - вісімдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, не оскаржується.

Згідно з ч. 3 ст. 257 КАС України, при вирішенні питання про розгляд справи за правилами спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: значення справи для сторін; обраний позивачем спосіб захисту; категорію та складність справи; обсяг та характер доказів у справі; кількість сторін та інших учасників справи; чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Також відповідно до ч. 5 ст. 262 КАС України за клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Аналіз вищевикладених норм показує, що КАС України визначає право адміністративного суду на призначення справи до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження в судовому засіданні з повідомленням сторін за їх клопотанням або загального позовного провадження, з урахуванням встановлених КАС України обмежень.

Суд зазначає, що принцип змагальності сторін під час розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження, учасники справи реалізують, обґрунтовуючи свої доводи чи заперечення, можуть подати до суду заяви по суті справи у спрощеному позовному провадженні.

Дослідивши матеріали справи, категорію та складність справи, обсяг та характер доказів у справі, кількість сторін та інших учасників справи та чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес, суд вважає, що характер спірних правовідносин та предмет доказування у даній справі є незначної складності та не вимагає розгляду справи за правилами загального позовного провадження для повного та всебічного встановлення обставин справи.

Суд зазначає, що будь-який спір з огляду на дії позивача щодо його ініціювання є значимими для нього, так само як і для відповідача, оскільки судове провадження має наслідком ухвалення судового рішення, яким вирішується спір між ними.

Разом з цим, суд також звертає увагу на те, що Практика Європейського суду з прав людини (далі ЄСПЛ) з питань гарантій публічного характеру провадження у судових органах в контексті пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі Конвенція), свідчить про те, що публічний розгляд справи може бути виправданим не у кожному випадку (рішення від 08.12.1983 у справі Ахеп v. Germany, заява №8273/78, рішення від 25.04.2002 Varela Assalino contre le Portugal, заява №64336/01). Так, y випадках, коли мають бути вирішені тільки питання права, то розгляд письмових заяв, на думку ЄСПЛ, є доцільнішим, ніж усні слухання, і розгляд справи на основі письмових доказів є достатнім. Заявник (не в одній із зазначених справ) не надав переконливих доказів на користь того, що для забезпечення справедливого судового розгляду після обміну письмовими заявами необхідно було провести також усні слухання. Зрештою, у певних випадках влада має право брати до уваги міркування ефективності й економії. Зокрема, коли фактичні обставини не є предметом спору, а питання права не становлять особливої складності, та обставина, що відкритий розгляд не проводився, не є порушенням вимоги пункту 1 статті 6 Конвенції про проведення публічного розгляду справи.

Суд зазначає, що оцінити «значення справи для сторін» і «значний суспільний інтерес» має суд в рамках конкретних правовідносин, з яких виник спір. Це означає, що вказані підстави (для розгляду справи у судовому засіданні з повідомленням сторін) повинні мати своєрідне «конкретизоване» пояснення у вимірі певної справи; посилання на ці підстави безвідносно до конкретних фактичних підстав не достатньо для того, щоб вимагати розгляду справи у судовому засіданні з повідомленням сторін.

Такий правовий висновок викладено Верховним Судом в численних постановах, зокрема, від 26.05.2022 у справі №640/594/20, від 22.10.2021 у справі №200/6491/20-а, від 07.10.2021 у справі №640/23517/20, від 05.10.2021 у справі №640/23385/20, від 05.08.2021 у справі №200/5490/20-а, від 29.07.2021 у справі №340/1727/20, від 28.07.2021 у справі №160/6740/20, від 27.07.2021 у справі №340/1901/20, від 22.07.2021 у справі №460/6542/20, від 23.06.2021 у справі №520/13014/2020 тощо.

Водночас, таке судове рішення підлягатиме оскарженню в порядку, визначеному КАС України.

При цьому, у заявленому представником позивача клопотанні не зазначено та не обґрунтовано, яким чином розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін (у письмовому провадженні) вплине на об`єктивність з`ясування обставин справи, або їх повноту.

Суд вважає за необхідне зазначити, що позивач встановленим порядком розгляду даної справи, не обмежений у своїх процесуальних правах, у свободі надання суду доказів та заперечень щодо наведених позивачем обставин, у доведенні перед судом їх переконливості.

Крім того, рішенням Ради суддів України №23 від 05.08.2022 затверджено рекомендації з організаційних питань роботи суддів в умовах воєнного стану. Цим рішенням звернуто увагу суддів на недопустимість ігнорування сигналів повітряної тривоги або інших сповіщень про небезпеку, які надходять від органів управління цивільного захисту.

Тому, з огляду на предмет спору між сторонами, характер спірних правовідносин, предмет доказування та склад учасників у цій адміністративній справі, суд вважає клопотання представника позивача про розгляд справи за правилами загального позовного провадження необґрунтованим та таким, що не підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст.12, 248, 257 КАС України, суд

У Х В А Л И В:

У задоволенні заяви представника відповідача Головного управління ДПС у Дніпропетровській області (вх. №ЕС/33298/26 від 26.03.2026) про розгляд адміністративної справи в порядку загального позовного провадження або у судовому засіданні з викликом сторін відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя Олена СКУПІНСЬКА