Справа № 641/739/26
Суддя: Василенко О. Я.
Дата ухвалення: 2026-03-31 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Слобідський районний суд міста Харкова
Провадження № 2-а/641/37/2026 Справа № 641/739/26
У Х В А Л А

31 березня 2026 року м. Харків

Слобідський районний суд міста Харкова у складі головуючої судді Василенко О.Я., за участі секретаря судового засідання Кривенко А.Г., розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Харкові адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про скасування постанови та закриття провадження у справі,

установив:

Представник позивача ОСОБА_1 адвокат Плугатирьов В.В. 02.02.2026 звернувся до Слобідського районного суду міста Харкова з позовом, в якому просить скасувати постанову ІНФОРМАЦІЯ_1 (далі ІНФОРМАЦІЯ_2 ) від 08 серпня 2025 року №1756ВВОБ про накладення на ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , штрафу у розмірі 17000 грн та закрити провадження у справі у зв`язку з відсутністю події правопорушення. Крім того, представник позивача просив визнати поважними причини пропуску строку на оскарження зазначеної постанови та поновити йому строк.

Ухвалою від 03.02.226 визнано поважними причини пропуску строку та поновлено позивачу строк на адміністративне оскарження постанови начальника ІНФОРМАЦІЯ_4 від 08.08.2025 №1756 по справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 3 ст. 210-1 КУпАП, відкрито провадження у справі; витребувано у порядку ч. 3 ст. 80 КАС України зі ІНФОРМАЦІЯ_2 належним чином завірені копії матеріалів справи про адміністративне правопорушення щодо притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 210-1 КУпАП (постанова від 08 серпня 2025 року №1756).

Поновлюючи строк на звернення до суду із цим позовом, суд виходив із того, що на стадії відкриття провадження у цій справі він обмежений можливістю з`ясувати всі обставини поважності причин пропущення позивачем строку звернення до суду, а тому станом на час винесення цієї ухвали вважав достатніми обґрунтування представника позивача про поважність причин пропуску звернення до суду із цим позовом.

24.02.2026 від ІНФОРМАЦІЯ_2 на адресу суду надійшли належним чином завірені копії матеріалів справи про адміністративне правопорушення щодо притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 3 ст. 210-1 КУпАП.

В судове засідання позивач та його представник, будучи належним чином повідомленими про дату, час і місце розгляду справи, не з`явились, звернулись до суду з заявою, в якій просили судове засідання проводити без участі представника позивача у зв`язку з зайнятістю та неможливістю взяти участь у розгляді справи.

В судове засідання представник відповідача, будучи належним чином повідомленими про дату, час і місце розгляду справи не з`явився, звернувся до суду з заявою про розгляд справи за його відсутності.

Крім того, 24.02.2026 через канцелярію суду від представника відповідача надійшло клопотання про закриття провадження у справі, в якому представник відповідача просить у задоволенні заяви позивача про поновлення строку звернення до суду відмовити, позовну заяву ОСОБА_1 залишити без розгляду, провадження у справі закрити. В обґрунтування зазначив, що позивачем було порушено приписи Закону №3621-ІХ від 21.03.2024 про обов`язковий повторний медичний огляд з метою визначення придатності до військової служби осіб, які були визнані обмежено придатні до військової служби. 06.08.2025 військовозобов`язаний ОСОБА_1 власноручно підписав та надав відповідачу заяву про визнання правопорушення та надання згоди на притягнення його адміністративної відповідальності (вхідний номер 4413 від 06.08.2025), зазначив, що постанову видати на руки під особистий підпис, у якості додатків надав копію паспорту. 08.08.2025 відбувся розгляд справи про адміністративне правопорушення, за результатами якого винесено постанову №1756 від 08.08.2026. У зв`язку з тим, що ОСОБА_1 за копією даної постанови для отримання не з`явився, відповідач направив копію постанови рекомендованим листом з повідомленням про вручення засобами зв`язку АТ «Укрпошта», яку було повернуто з відміткою «за закінченням терміну зберігання». Вважає, що позивач не тільки був обізнаний, а йому було достовірно відомо про винесення постанови №1756, а тому поновлення пропущеного строку на оскарження постанови вважає безпідставними.

31.03.2026 через підсистему «Електронний суд» від представника позивача адвоката Плугатирьова В.В. надійшли додаткові пояснення у справі, в яких він проти задоволення клопотання відповідача заперечував, просив позовні вимоги задовольнити. Вказував що надані відповідачем матеріали лише підтверджують необізнаність позивача про прийняття постанови; поштове відправлення не було вручене та повернулося до відповідача з відміткою за закінченням терміну зберігання, вказана відмітка не свідчить, ні про відмову від отримання листа, ні про повідомлення позивача про надходження такого листа. Відмітка свідчить лише про те, що АТ Укрпошта лише зберігала лист деякий час на відділенні. Позивач повідомляє, що йому не надходило жодних повідомлень або дзвінків з АТ Укрпошта про надходження листа. Позивач просив видати постанову йому на руки, для чого вказав у заяві свій номер телефону та електронну пошту. Однак, від відповідача не надходило жодних повідомлень про винесення постанови та про готовність її до видачі позивачу на руки. Наведені обставини, на думку представника позивача, свідчать про те, що позивач дізнався про постанову з листа Основ`янсько-Слобідського відділу державної виконавчої служби у місті Харкові Харківського міжрегіонального управління Міністерства юстиції України від 15.01.2026 №7109, який надійшов на електронну пошту представника позивача адвоката Плугатирьова Віталія Вікторовича 20.01.2025. Зазначив, що заява позивача не є доказом вчинення правопорушення, не створює подію правопорушення та не свідчить про наявність складу правопорушення. В такому випадку заяву необхідно розцінювати як таку, що подана відносно уявного правопорушення, яке не містить складу правопорушення, в матеріалах справи є документ, який свідчить про відсутність події правопорушення, що є беззаперечною підставою для скасування оскаржуваної постанови.

Дослідивши письмові докази, які містяться в матеріалах справи, суд дійшов такого висновку.

Відповідно до ч.1 ст.122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

За загальним правилом, наведеним у ч. 2 вказаної статті Кодексу, для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Наведені положення кореспондуються із приписами ч.3 ст.122 КАС України, згідно з якими для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Особливості провадження у справах з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень щодо притягнення до адміністративної відповідальності визначено статтею 286 КАС України.

Відповідно до ч. 2 ст.286 КАС України позовну заяву щодо оскарження рішень суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності може бути подано протягом десяти днів з дня ухвалення відповідного рішення (постанови), а щодо рішень (постанов) по справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, у тому числі зафіксовані в автоматичному режимі, - протягом десяти днів з дня вручення такого рішення (постанови).

Законодавець визнав строк у десять днів достатнім для того, щоб у справах цієї категорії особа, яка вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю державного органу порушено її права, свободи чи інтереси, визначилася, чи звертатиметься вона до суду з позовом за їх захистом.

Приписами статті 123 КАС України передбачено, що у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Якщо після відкриття провадження у справі суд дійде висновку, що викладений в ухвалі про відкриття провадження у справі висновок суду про визнання поважними причин пропуску строку звернення до адміністративного суду був передчасним, і суд не знайде інших підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Також пунктом 8 частини 1 статті 240 КАС України встановлено, що суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду з підстав, визначених частинами третьою та четвертою статті 123 цього Кодексу.

Поважними причинами пропуску процесуального строку можуть бути визнані лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій, які повинні бути підтверджені належними доказами.

Отже, строк повинен бути пропущений виключно з поважних причин.

Строк звернення до адміністративного суду - це проміжок часу після виникнення спору у публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів.

З аналізу вказаних вище правових норм слідує, що адміністративний суд зобов`язаний в кожному випадку з`ясувати чи дотримано особою (позивачем) строк звернення до адміністративного суду із відповідним позовом, чи є поважними підстави пропуску цього строку. Якщо ж вказані позивачем підстави пропуску строку звернення до адміністративного суду є не поважними, то суд зобов`язаний залишити позовну заяву без розгляду.

Отже, строк звернення до адміністративного суду обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

В обумовленому аспекті «день, коли особа дізналася про порушення свого права» - це встановлений доказами день, коли позивач дізнався про рішення, дію чи бездіяльність, внаслідок якої відбулося порушення його прав, свобод чи інтересів.

Доказами того, що особа знала про порушення своїх прав, є, зокрема, умови, за яких вона мала реальну можливість дізнатися про порушення своїх прав.

Згідно зі статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ практику Європейського суду з прав людини (далі ЄСПЛ) як джерело права.

У пункті 41 рішення від 03 квітня 2008 року у справі «Пономарьов проти України» (заява № 3236/03) ЄСПЛ указав «Правова система багатьох країн-членів передбачає можливість продовження строків, якщо для цього є обґрунтовані підстави. Суд визнає, що вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави. Однією з таких підстав може бути, наприклад, неповідомлення сторін органами влади про прийняті рішення у їхній справі. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження. У кожній справі національні суди мають перевіряти, чи підстави для поновлення строків для оскарження виправдовують втручання у принцип res judicata, особливо як у цій справі, коли національне законодавство не обмежує дискреційні повноваження судів ні у часі, ні в підставах для поновлення строків».

У пункті 23 рішення від 28 березня 2006 року у справі «Мельник проти України» (заява № 72286/01) ЄСПЛ зазначив, що правила регулювання строків для подання скарги, безумовно, мають на меті забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності. Зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці правила будуть застосовані.

Як вбачається з матеріалів справи, 06.08.2025 ОСОБА_1 власноручно підписав та подав до ІНФОРМАЦІЯ_4 заяву про визнання правопорушення та надання згоди на притягнення до адміністративної відповідальності. Копію постанови просив (надати) на руки під особистий підпис. До заяви долучив копію паспорту (а.с.34).

08.08.2025 відбувся розгляд справи про адміністративне правопорушення, за результатами якого винесена постанова №1756 про накладення на ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , штрафу у розмірі 17000 грн (а.с.32). Як слідує з клопотання ІНФОРМАЦІЯ_4 , у зв`язку з тим, що ОСОБА_1 не з`явився за отриманням копії постанови до ІНФОРМАЦІЯ_4 , її було направлено рекомендованим листом з повідомленням про вручення засобами зв`язку АТ «Укрпошта», яку було повернуто з відміткою «за закінченням терміну зберігання».

Порядок надання послуг поштового зв`язку, права та обов`язки операторів поштового зв`язку і користувачів послуг поштового зв`язку та регулюють відносини між ними унормований Правилами надання послуг поштового зв`язку, затвердженими Постановою Кабінету Міністрів України від 05 березня 2009 року №270 (далі - Правила).

Відповідно до п. 82 Правил рекомендовані листи з позначкою «Повістка ТЦК» під час доставки за зазначеною адресою вручаються особисто адресату (одержувачу). У разі відсутності адресата (одержувача) за зазначеною на рекомендованому листі адресою працівник об`єкта поштового зв`язку інформує адресата (одержувача) за наявним номером телефону та/або вкладає до абонентської поштової скриньки повідомлення про надходження рекомендованого листа з позначкою Повістка ТЦК. Якщо протягом трьох робочих днів після інформування відділенням поштового зв`язку адресат (одержувач) не з`явився для одержання рекомендованого листа з позначкою «Повістка ТЦК», працівник об`єкта поштового зв`язку робить позначку «адресат відсутній за зазначеною адресою», яка засвідчується його підписом з проставленням відбитка поштового пристрою, порядок використання якого встановлюється призначеним оператором поштового зв`язку, і не пізніше ніж протягом наступного робочого дня повертає такий лист до відправника.

У разі коли адресата (одержувача) неможливо поінформувати про надходження реєстрованого поштового відправлення, поштового переказу за номером телефону мобільного зв`язку, зазначеним відправником у поштовій адресі, або шляхом надсилання повідомлення технічними засобами, визначеними оператором поштового зв`язку, до його абонентської поштової скриньки (у разі її наявності) вкладається повідомлення про надходження такого поштового відправлення, поштового переказу (п.86 Правил).

Як встановлено судом та зазначено вже вище, відповідач направив копію оскаржуваної постанови на адресу зареєстрованого місця проживання позивача з позначенням «Повістка ТЦК», з дотриманням вимог Прави, яка була повернута відправнику 07.09.2026 як неотримана адресатом (а.с. 33).

При цьому, суд бере до уваги той факт, що позивач, був достовірно обізнаним про наявність провадження та розгляд справи про притягнення його до адміністративної відповідальності (про що свідчить його заява від 06.08.2025, підписана власноручно), однак не надав суду доказів прибуття чи самостійного звернення до ІНФОРМАЦІЯ_4 за отриманням копії постанови, а також само доказів того, що позивач цікавився станом розгляду адміністративного правопорушення стосовно нього.

30.01.2026 за допомогою системи «Електронний суд» представник ОСОБА_1 адвокат Плугатирьов В.В. сформував позовну заяву (яка фактично надійшла до суду 02.02.2026) до ІНФОРМАЦІЯ_4 про визнання протиправною та скасування постанови про накладення адміністративного стягнення. Вказав, що дізнався про наявність постанови №1756 від 08.08.2026 лише після отримання відповіді на його адвокатський запит.

Аргументи представника позивача, що оскаржувану постанову він отримав лише після відповідного адвокатського запиту 20.01.2026, не є переконливими для суду, оскільки з 06.08.2026 ОСОБА_1 був обізнаний про наявність справи про адміністративне правопорушення стосовно нього, позовна заява та додаткові пояснення не містять обґрунтування об`єктивних та непереборних причин неможливості отримання ним постанови самостійно, а так само не містять посилання на докази намагання позивачем з`ясувати обставини та результати адміністративного провадження.

Як слідує зі змісту ст. 123 КАС України подання до суду позовної заяви з пропуском строку звернення до суду не є безумовною підставою для застосування наслідків такого пропуску у вигляді повернення такої позовної заяви або залишення її без розгляду. Відповідний строк може бути поновлений ухвалою суду за наявності поважних, документально підтверджених причин його пропуску. При цьому, обов`язок доведення існування таких причин покладено на позивача, тобто особу, яка звертається до суду.

Поважними причинами визнаються лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду.

Положення статей 122, 123, пункту 8 частини першої статті 240 КАС України є тими нормами права, які регулюють питання строків реалізації права на позов та передбачають наслідки недотримання цих строків. За загальним правилом, якщо особа не подала позов у строки, встановлені законом, і відсутні будь-які причини, що об`єктивно завадили їй у цьому, то така особа вправі очікувати реакції суду у виді рішення про повернення позовної заяви чи залишення позовної заяви без розгляду або рішення про відмову у відкритті провадження. У такому разі право на захист порушеного права вважатиметься реалізованим, а в основі реалізації такого права почасти буде поведінка (дії) самої особи, яка непрямо (за мовчазної згоди) схвалила, визнала чи примирилася з діями протилежної сторони.

Аналогічний правовий висновок викладений у постанові ВП ВС від 02.10.2025 по справі № 990/376/24.

Беручи до уваги дату винесення постанови №1756 (08.08.2025), обізнаність позивача про наявність адміністративного провадження стосовно нього (підписана ним власноручно заява від 06.08.2025), направлення копії постанови на адресу його місця реєстрації, а також відповідне клопотання відповідача, суд дійшов висновку про залишення позову без розгляду, оскільки наявність поважних причин для поновлення позивачу строку на звернення до суду з позовом після відкриття провадження у справі не підтвердилась.

Керуючись ст. 122, 123, 240, 248, 256, 294, 295 КАС України, суд

п о с т а н о в и в:

Клопотання представника ІНФОРМАЦІЯ_1 про залишення позову без розгляду задовольнити.

Позовну заяву ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про скасування постанови та закриття провадження у справі залишити без розгляду.

Ухвала суду може бути оскаржена до суду апеляційної інстанції п`ятнадцяти днів з дня проголошення ухвали.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя О. Я. Василенко