Справа № 260/7366/25
Суддя: Маєцька Н.Д.
Дата ухвалення: 2026-03-27 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЗАКАРПАТСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про відмову у задоволенні заяви

27 березня 2026 рокум. Ужгород№ 260/7366/25

Закарпатський окружний адміністративний суд у складі: головуючої судді Маєцької Н.Д., розглянувши в порядку письмового провадження заяву представника відповідача про відстрочення виконання рішення в адміністративній справі за позовною заявою ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити дії, -

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Закарпатського окружного адміністративного суду від 11 грудня 2025 року позовну заяву ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_2 задоволено частково. Визнано протиправними дії ІНФОРМАЦІЯ_2 , які полягають у застосуванні у період з 01.05.2022 року по 07.03.2023 року розрахункової величини прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 01 січня 2018 року, при нарахуванні ОСОБА_1 грошового забезпечення, премії, одноразової грошової допомоги при звільненні з військової служби, компенсації за невикористану відпустку, грошової допомоги на оздоровлення. Зобов`язано ІНФОРМАЦІЯ_3 здійснити перерахунок та виплату ОСОБА_1 за період з 01.05.2022 року по 07.03.2023 року грошового забезпечення, премії, одноразової грошової допомоги при звільненні з військової служби, компенсації за невикористану відпустку, грошової допомоги на оздоровлення, нарахованих та виплачених у зв`язку із проходженням військової служби, із застосуванням розрахункової величини прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 01 січня 2022 року та 01 січня 2023 року, із врахуванням раніше виплачених сум. В задоволенні решти позовних вимог відмовлено.

Рішення Закарпатського окружного адміністративного суду від 11 грудня 2025 року набрало законної сили 24 лютого 2026 року.

09 березня 2026 року до суду надійшла заява представника відповідача про відстрочення виконання рішення суду, згідно якої просить відстрочити виконання рішення Закарпатського окружного адміністративного суду від 05 грудня 2025 року у справі № 260/7397/25 до надходження коштів, але не більше ніж на один рік.

Заява обґрунтована тим, що з метою виконання вказаного рішення суду, відповідно до положень «Інструкції з організації претензійної та позовної роботи, самопредставництва, представництва інтересів Міністерства оборони України та Збройних Сил України у судах та інших державних органах, виконання судових рішень», затвердженої наказом Міністерства оборони України від 30.12.2016 року № 744, 20.02.2026 року начальником юридичної служби ІНФОРМАЦІЯ_4 подано рапорт начальнику ІНФОРМАЦІЯ_4 про виконання судового рішення у справі №260/7366/25 сектором соціальних виплат ІНФОРМАЦІЯ_4 , до повноважень якого входить питання нарахування та виплати грошового забезпечення. 06.03.2026 року начальником сектору соціальних виплат головним бухгалтером ІНФОРМАЦІЯ_4 надано відповідь про неможливість на даний момент виконання рішення суду, в зв`язку відсутністю фінансових надходжень на рахунок НОМЕР_1 , надавши виписки з рахунку за 25.02.2026, 26.02.2026, 28.02.2026, 02.03.2026, 04.03.2026 року. Враховуючи вжиті ІНФОРМАЦІЯ_5 заходи для належного виконання рішення суду у справі №260/7397/25 та об`єктивні обставини, які не залежать від відповідача та унеможливлюють наразі виконати дане рішення, є підстави вважати, що ІНФОРМАЦІЯ_5 здійснив всі залежні від нього дії для добровільного виконання рішення суду, що свідчить про наявність підстав для відстрочення виконання рішення суду.

Позивач та його представник в судове засідання не з`явилися.

27 березня 2026 року до суду надійшла заява представника позивача про відкладення розгляду заяви про відстрочення виконання судового рішення, у зв`язку з участю в іншому судовому засіданні.

В той же час, оскільки представником позивача не надано доказів на підтвердження обставин, викладених у клопотанні про відкладення розгляду заяви, таке клопотання не підлягає задоволенню.

Представник відповідача у судове засідання не з`явився, однак 27.03.2026 року надав до суду заяву про розгляд заяви про відстрочення виконання судового рішення без його участі.

Згідно ч. 2 ст. 378 КАС України неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені про дату, час та місце розгляду справи, не перешкоджає судовому розгляду.

Розглянувши подану заяву, суд зазначає наступне.

Так, приписами ч.1 ст. 370 КАС України закріплено, що судове рішення, яке набрало законної сили, є обов`язковим для учасників справи, для їхніх правонаступників, а також для всіх органів, підприємств, установ та організацій, посадових чи службових осіб, інших фізичних осіб і підлягає виконанню на всій території України, а у випадках, встановлених міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, або за принципом взаємності, - за її межами.

Згідно вимог ч. 1 ст. 378 КАС України, за заявою сторони суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, може відстрочити або розстрочити виконання рішення, а за заявою стягувача чи виконавця (у випадках, встановлених законом), - встановити чи змінити спосіб або порядок його виконання. Питання про відстрочення або розстрочення виконання, зміну чи встановлення способу і порядку виконання судового рішення може бути розглянуто також за ініціативою суду.

Підставою для встановлення або зміни способу або порядку виконання, відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення є обставини, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим (ч. 3 ст. 378 КАС України).

Вирішуючи питання про відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення, суд, у відповідності до положень частини четвертої статті 378 цього Кодексу, також враховує:

1) ступінь вини відповідача у виникненні спору;

2) щодо фізичної особи - тяжке захворювання самої особи або членів її сім`ї, її матеріальне становище;

3) стихійне лихо, інші надзвичайні події тощо.

У постанові від 06.12.2019 р. по справі № 2а/0570/6531/2011 Верховний Суд дійшов висновку, що відстрочення є відкладенням чи перенесенням дати виконання рішення на новий строк, який визначається адміністративним судом, та допускається у виняткових випадках, залежно від обставин справи. Підставою для відстрочення можуть бути конкретні існуючі, об`єктивні, виключні обставини, що ускладнюють виконання судового рішення у встановлений строк або фактично унеможливлюють таке.

Як зазначив Верховний Суд у постанові від 30.01.2020 р. по справі № 819/150/17, при розгляді заяв щодо відстрочення виконання судового рішення необхідно виходити з міркувань доцільності та об`єктивної необхідності надання саме таких строків відтермінування виконання рішення в цілому. Наявність підстав для відтермінування має бути доведена боржником. Строки відтермінування знаходяться у прямій залежності від обставин, що викликають необхідність надання додаткового строку для повного виконання рішення суду. Надання відстрочення не може створювати занадто або безпідставно привілейовані умови для боржника, натомість повинне базуватися на принципах співмірності і пропорційності з метою забезпечення балансу прав і законних інтересів стягувачів і боржників. Оцінюючи доводи заяв про відстрочення або розстрочення виконання судового рішення, суди повинні враховувати, що ці заходи не повинні створювати боржнику можливість ухилятися від виконання судового рішення. До уваги повинні братися наміри боржника, що свідчать про його бажання виконати рішення.

В обґрунтування заяви про відстрочення судового рішення представник позивача посилається на відсутність бюджетних асигнувань, при цьому зазначає, що ІНФОРМАЦІЯ_5 вжиті заходи для виконання судового рішення в даній справі.

Cуд зазначає, що відсутність у відповідача коштів на рахунку, а так само особливості фінансового забезпечення, не є тими виключними підставами (непереборними обставинами), з якими пов`язується можливість відстрочення виконання судового рішення щодо виплати коштів на користь фізичної особи.

В той же час, щодо посилань представника відповідача на здійснення всіх залежних від відповідача дій для добровільного виконання рішення суду, а саме: подання рапорту начальнику ІНФОРМАЦІЯ_4 , його резолюцію про зобов`язання начальника сектору соціальних виплат головного бухгалтера ІНФОРМАЦІЯ_4 виконати рішення суду у справі та відповідь головного бухгалтера про відсутність коштів на рахунку, то такі, на переконання суду, не підтверджують вжиття реальних та достатніх заходів, спрямованих на фактичне виконання судового рішення.

Так, відповідачем не надано доказів звернення до відповідних органів щодо виділення додаткового фінансування, перерозподілу бюджетних асигнувань чи вчинення інших дій, спрямованих на виконання рішення суду.

Отже, наведені відповідачем обставини не свідчать про вжиття всіх залежних від нього заходів, необхідних для виконання судового рішення, а лише підтверджують факт відсутності коштів на певний момент часу, що саме по собі не є достатньою підставою для відстрочення його виконання.

Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення клопотання представника відповідача про відстрочення виконання судового рішення.

Керуючись ст. ст. 243, 248, 378 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

УХВАЛИВ:

1. У задоволенні заяви представника відповідача про відстрочення виконання рішення суду від 11 грудня 2025 року в адміністративній справі за позовною заявою ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_2 про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити дії відмовити.

2. Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання суддею (суддями). Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо у судовому засіданні було проголошено скорочену (вступну та резолютивну частини) ухвалу суду, або якщо розгляд справи здійснювався в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Суддя Н.Д. Маєцька