Справа № 260/7397/25
Суддя: Маєцька Н.Д.
Дата ухвалення: 2026-03-27 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЗАКАРПАТСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про відмову у задоволенні заяви

27 березня 2026 рокум. Ужгород№ 260/7397/25

Закарпатський окружний адміністративний суд у складі: головуючої судді Маєцької Н.Д., розглянувши в порядку письмового провадження заяву представника відповідача про відстрочення виконання рішення в адміністративній справі за позовною заявою ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити дії, -

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Закарпатського окружного адміністративного суду від 05 грудня 2025 року позовну заяву ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 задоволено частково. Визнано протиправними дії ІНФОРМАЦІЯ_1 , які полягають у застосуванні у період з 26 лютого 2022 року по 21 червня 2022 року розрахункової величини прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 01 січня 2018 року при нарахуванні ОСОБА_1 грошового забезпечення. Зобов`язано ІНФОРМАЦІЯ_2 здійснити ОСОБА_1 перерахунок та виплату грошового забезпечення за період з 26 лютого 2022 року по 21 червня 2022 року, виходячи з розміру посадового окладу та окладу за військовим званням, розрахованих шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого Законом України "Про Державний бюджет України на 2022 рік" станом на 01.01.2022 p., на відповідний тарифний коефіцієнт, згідно постанови Кабінету Міністрів України від 30 серпня 2017 року № 704 Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб, з урахуванням раніше виплачених сум, та із одночасною компенсацією сум податку з доходів фізичних осіб відповідно до пункту 2 Порядку виплати щомісячної грошової компенсації сум податку з доходів фізичних осіб, що утримуються з грошового забезпечення, грошових винагород та інших виплат, одержаних військовослужбовцями, поліцейськими та особами рядового і начальницького складу, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 15 січня 2004 року № 44. В задоволенні решти позовних вимог відмовлено.

Рішення Закарпатського окружного адміністративного суду від 05 грудня 2025 року набрало законної сили 25 лютого 2026 року.

09 березня 2026 року до суду надійшла заява представника відповідача про відстрочення виконання рішення суду, згідно якої просить відстрочити виконання рішення Закарпатського окружного адміністративного суду від 05 грудня 2025 року у справі № 260/7397/25 до надходження коштів, але не більше ніж на один рік.

Заява обґрунтована тим, що з метою виконання вказаного рішення суду, відповідно до положень «Інструкції з організації претензійної та позовної роботи, самопредставництва, представництва інтересів Міністерства оборони України та Збройних Сил України у судах та інших державних органах, виконання судових рішень», затвердженої наказом Міністерства оборони України від 30.12.2016 року № 744, 20.02.2026 року начальником юридичної служби ІНФОРМАЦІЯ_3 подано рапорт начальнику ІНФОРМАЦІЯ_3 про виконання судового рішення у справі №260/7397/25 сектором соціальних виплат ІНФОРМАЦІЯ_3 , до повноважень якого входить питання нарахування та виплати грошового забезпечення. 06.03.2026 року начальником сектору соціальних виплат головним бухгалтером ІНФОРМАЦІЯ_3 надано відповідь про неможливість на даний момент виконання рішення суду, в зв`язку відсутністю фінансових надходжень на рахунок НОМЕР_1 , надавши виписки з рахунку за 25.02.2026, 26.02.2026, 28.02.2026, 02.03.2026, 04.03.2026 року. Враховуючи вжиті ІНФОРМАЦІЯ_4 заходи для належного виконання рішення суду у справі №260/7397/25 та об`єктивні обставини, які не залежать від відповідача та унеможливлюють наразі виконати дане рішення, є підстави вважати, що ІНФОРМАЦІЯ_4 здійснив всі залежні від нього дії для добровільного виконання рішення суду, а відтак наявні підстави для відстрочення виконання рішення суду.

Позивач та його представник в судове засідання не з`явилися, однак у заяві від 13.03.2026 року представник позивача просила розгляд заяви здійснювати без їх участі.

Представник відповідача у судове засідання не з`явився, однак 27.03.2026 року надав до суду заяву про розгляд заяви про відстрочення виконання судового рішення без його участі.

Згідно ч. 2 ст. 378 КАС України неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені про дату, час та місце розгляду справи, не перешкоджає судовому розгляду.

Розглянувши подану заяву, суд зазначає наступне.

Так, приписами ч.1 ст. 370 КАС України закріплено, що судове рішення, яке набрало законної сили, є обов`язковим для учасників справи, для їхніх правонаступників, а також для всіх органів, підприємств, установ та організацій, посадових чи службових осіб, інших фізичних осіб і підлягає виконанню на всій території України, а у випадках, встановлених міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, або за принципом взаємності, - за її межами.

Згідно вимог ч. 1 ст. 378 КАС України, за заявою сторони суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, може відстрочити або розстрочити виконання рішення, а за заявою стягувача чи виконавця (у випадках, встановлених законом), - встановити чи змінити спосіб або порядок його виконання. Питання про відстрочення або розстрочення виконання, зміну чи встановлення способу і порядку виконання судового рішення може бути розглянуто також за ініціативою суду.

Підставою для встановлення або зміни способу або порядку виконання, відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення є обставини, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим (ч. 3 ст. 378 КАС України).

Вирішуючи питання про відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення, суд, у відповідності до положень частини четвертої статті 378 цього Кодексу, також враховує:

1) ступінь вини відповідача у виникненні спору;

2) щодо фізичної особи - тяжке захворювання самої особи або членів її сім`ї, її матеріальне становище;

3) стихійне лихо, інші надзвичайні події тощо.

У постанові від 06.12.2019 р. по справі № 2а/0570/6531/2011 Верховний Суд дійшов висновку, що відстрочення є відкладенням чи перенесенням дати виконання рішення на новий строк, який визначається адміністративним судом, та допускається у виняткових випадках, залежно від обставин справи. Підставою для відстрочення можуть бути конкретні існуючі, об`єктивні, виключні обставини, що ускладнюють виконання судового рішення у встановлений строк або фактично унеможливлюють таке.

Як зазначив Верховний Суд у постанові від 30.01.2020 р. по справі № 819/150/17, при розгляді заяв щодо відстрочення виконання судового рішення необхідно виходити з міркувань доцільності та об`єктивної необхідності надання саме таких строків відтермінування виконання рішення в цілому. Наявність підстав для відтермінування має бути доведена боржником. Строки відтермінування знаходяться у прямій залежності від обставин, що викликають необхідність надання додаткового строку для повного виконання рішення суду. Надання відстрочення не може створювати занадто або безпідставно привілейовані умови для боржника, натомість повинне базуватися на принципах співмірності і пропорційності з метою забезпечення балансу прав і законних інтересів стягувачів і боржників. Оцінюючи доводи заяв про відстрочення або розстрочення виконання судового рішення, суди повинні враховувати, що ці заходи не повинні створювати боржнику можливість ухилятися від виконання судового рішення. До уваги повинні братися наміри боржника, що свідчать про його бажання виконати рішення.

В обґрунтування заяви про відстрочення судового рішення представник відповідача посилається на відсутність бюджетних асигнувань, при цьому зазначає, що ІНФОРМАЦІЯ_4 вжиті заходи для виконання судового рішення в даній справі.

Разом з тим, суд зазначає, що відсутність у відповідача коштів на рахунку, а так само особливості фінансового забезпечення, не є тими виключними підставами (непереборними обставинами), з якими пов`язується можливість відстрочення виконання судового рішення щодо виплати коштів на користь фізичної особи.

В той же час, щодо посилань представника відповідача на здійснення всіх залежних від відповідача дій для добровільного виконання рішення суду, а саме: подання рапорт начальнику ІНФОРМАЦІЯ_3 , його резолюцію про зобов`язання начальника сектору соціальних виплат головного бухгалтера ІНФОРМАЦІЯ_3 виконати рішення суду у справі та відповідь головного бухгалтера про відсутність коштів на рахунку, то такі, на переконання суду, не підтверджують вжиття реальних та достатніх заходів, спрямованих на фактичне виконання судового рішення.

Так, відповідачем не надано доказів звернення до відповідних органів щодо виділення додаткового фінансування, перерозподілу бюджетних асигнувань чи вчинення інших дій, спрямованих на виконання рішення суду.

Отже, наведені відповідачем обставини не свідчать про вжиття всіх залежних від нього заходів, необхідних для виконання судового рішення, а лише підтверджують факт відсутності коштів на певний момент часу, що саме по собі не є достатньою підставою для відстрочення його виконання.

Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення клопотання представника відповідача про відстрочення виконання судового рішення.

Керуючись ст. ст. 243, 248, 378 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

УХВАЛИВ:

1. У задоволенні заяви представника відповідача про відстрочення виконання рішення суду від 05 грудня 2025 року в адміністративній справі за позовною заявою ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити дії відмовити.

2. Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання суддею (суддями). Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо у судовому засіданні було проголошено скорочену (вступну та резолютивну частини) ухвалу суду, або якщо розгляд справи здійснювався в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Суддя Н.Д. Маєцька