Справа № 953/3052/25
Суддя: Лисиченко С. М.
Дата ухвалення: 2026-03-26 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 953/3052/25
УХВАЛА

про залишення позову без розгляду

"26" березня 2026 р. м.Харків

Київський районний суд м.Харкова у складі: головуючої судді Лисиченко С.М., за участю секретаря судового засідання Кот Я.А., розглянувши адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Державної виконавчої служби Холодногірсько-Новобаварського відлілу державної виконавчої служби у місті Харкові, третя особа: Слобожанська митниці Держмитслужби, про скасування постанови про відкриття виконавчого провадження,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з позовом до Холодногірсько-Новобаварського відділу державної виконавчої служби у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, в якому просить суд скасувати постанову про відкриття виконавчого провадження №66553465, яка винесена 08 вересня 2021 року Заступником начальника відділу Міжрайонного відділу державної виконавчої служби по Холодногірському та Новобарівському районах у місті Харкові.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 24.02.2025 адміністративну справу №520/4117/25 за позовом ОСОБА_1 до Холодногірсько-Новобаварського відділу державної виконавчої служби у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції про скасування постанови про відкриття виконавчого провадження - передано на розгляд до Київського районного суду м.Харкова.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями Київського районного суду м.Харкова від 01.04.2025 визначено головуючою суддею у справі- Глос М.Л.

Протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями Київського районного суду м. Харкова, 30.12.2025 визначено головуючу суддю у справі- Лисиченко С.М. Підстави проведення повторного автоматизованого розподілу судової справи: звільнення з посади, рішення Вищої ради правосуддя від 16.12.2025 № 2669/0/15-25 про звільнення ОСОБА_2 з посади судді Київського районного суду м. Харкова

Ухвалою Київського районного суду м.Харкова від 12.01.2026 справу прийнято до провадження судді Київського районного суду м.Харкова Лисиченко С.М., призначено судове засідання о 09-30 годині 04.02.2026.

З огляду на те, що позивач дізнався про прийняття спірної постанови із відповіді відповідача, отриманої 27.01.2025, та надалі звернувся до суду з позовом про її оскарження 05.02.2025, тобто у строк, передбачений пунктом 1 частини другої статті 287 КАС України, питання про поновлення строку звернення до суду з даним позовом, заявлене позивачем у клопотанні, поданому разом із позовною заявою, судом не вирішувалося.

Позивач, представник відповідача та представник третьої особи у судове засідання 04.02.2026 не з`явилися. Про дату, час і місце судового засідання повідомлені у встановленому законом порядку. Заяви, клопотання до суду не надходили, поважні причини неявки суду не відомі. У зв`язку з чим розгляд справи відкладено до 03.03.2026 10-20 години.

У судове засідання 03.03.202026 позивач, представник відповідача та представник третьої особи повторно не з`явилися. Про дату, час і місце судового засідання повідомлені у встановленому законом порядку. Заяви, клопотання до суду не надходили, поважні причини неявки суду не відомі. У зв`язку з чим розгляд справи відкладено до 26.03.2026 13-45 години.

У судове засідання 26.03.2026 позивач, представник відповідача та представник третьої особи втретє не з`явилися. Про дату, час і місце судового засідання повідомлені у встановленому законом порядку. Заяви, клопотання до суду не надходили, поважні причини неявки суду не відомі.

Суд, дослідивши матеріали справи, доходить таких висновків.

Згідно з частиною другою статті 44 Кодексу адміністративного судочинства України учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Частиною другою статті 131 Кодексу адміністративного судочинства України обумовлено, що учасники справи, свідки, експерти, спеціалісти, перекладачі, які не можуть з поважних причин прибути до суду, зобов`язані завчасно повідомити про це суд.

Відповідно до частини першої статті 205 Кодексу адміністративного судочинства України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи, за умови що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Згідно із частиною п`ятою цієї ж статті у разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду, якщо неявка перешкоджає розгляду справи. Якщо відповідач наполягає на розгляді справи по суті, справа розглядається на підставі наявних у ній доказів.

До позивача, який не є суб`єктом владних повноважень, положення цієї частини застосовуються лише у разі повторної неявки.

Зазначені положення кореспондуються з пунктом 4 частини першої статті 240 Кодексу адміністративного судочинства України, де визначено, що суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, якщо позивач не прибув (повторно не прибув, якщо він не є суб`єктом владних повноважень) у підготовче засідання чи у судове засідання без поважних причин або не повідомив про причини неявки, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності.

Таким чином, залишення позовної заяви без розгляду з підстав, передбачених частиною п`ятою статті 205 та пунктом 4 частини першої статті 240 Кодексу адміністративного судочинства України, можливе виключно за наявності усіх перелічених умов у сукупності: належне повідомлення позивача про дату, час і місце судового засідання; ненадходження заяви позивача про розгляд справи за його відсутності; неявка позивача в судове (підготовче) засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини такої неявки; неможливість розгляду справи по суті за відсутності позивача; відсутність вимоги відповідача щодо розгляду справи по суті на підставі наявних у ній доказів.

На цьому акцентувала увагу Велика Палата Верховного Суду у постанові від 12.01.2023 у справі № 9901/278/21.

Суд звертає увагу, що правила статті 205 Кодексу адміністративного судочинства України є певною формою реалізації гарантій особи на звернення до суду за захистом свого порушеного права чи обмеження свобод. У них презюмується, що кожен, хто звертається до суду за захистом свого права, відповідно до принципів верховенства права, рівності усіх учасників судового процесу перед законом і судом, гласності і відкритості судового процесу, змагальності сторін, диспозитивності та офіційного з`ясування всіх обставин у справі, буде активним учасником судового провадження, зможе безпосередньо чи опосередковано через свого представника отримати судовий захист свого права.

Правила цієї статті встановлюють умови та підстави, спрямовані на те, щоб учасники судового процесу й, зокрема суд, не могли свавільно обмежити право особи на судовий розгляд справи по суті заявлених вимог через ухвалення будь-якого виду судового рішення, що припинить провадження у справі. Водночас правила цієї статті встановлюють наслідки та умови, які можуть настати для особи, яка не дотримується правил (процесу) судового провадження.

Частина п`ята статті 205 Кодексу адміністративного судочинства України побудована таким чином, що дає суду можливість повернути позовну заяву особи без розгляду, що має вигляд застосування до особи, яка ініціювала позовне провадження, своєрідної форми відповідальності за дії, пов`язані з неявкою на засідання суду.

Законодавче формулювання частини п`ятої статті 205 КАС України "… якщо неявка перешкоджає розгляду справи" означає, що суд може розглянути позов по суті, однак не зобов`язаний цього робити. Це законодавче формулювання змістовно викладено у вигляді умови, яка в кожному конкретному випадку (правовій ситуації, казусові) повинна оцінюватися окремо в межах відповідних спірних правовідносин, які диктують її застосування.

Передбачене пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) право особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондується з обов`язком добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження (пункт 35 рішення Європейського суду з прав людини від 07 липня 1989 року у справі «Аліментарія Сандерс С. А. проти Іспанії» (Union Alimentaria Sanders S.A. v. Spain).

Отже, у дотриманні стандартів доступу до суду, передбачених пунктом 1 статті 6 Конвенції, важливе значення має добросовісна поведінка позивача.

Аналогічний правовий висновок викладений у постановах Великої Палати Верховного Суду від 18.12.2019 у справі № 9901/949/18 та від 27.05.2020 у справі № 9901/11/19, від 04.07.2024 у справі №9901/489/21.

Положення процесуального права свідчить про те, що учасник справи не може відмовитися від свого права на участь в судових засіданнях за принципом мовчання, його волевиявлення щодо цього має бути формалізовано.

Неявка позивача або його представника в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин неявки може означати втрату позивачем юридичного інтересу до розгляду його справи судом.

Слід також врахувати правову позицію Європейського суду з прав людини, зокрема у справі "Пономарьов проти України", згідно з якою сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатися про стан відомого їм судового провадження, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Поряд з цим, з 01.04.2025, тобто з дня надходження справи до Київського районного суду м.Харкова, та до 26.03.2026 позивач не цікавилась рухом справи, жодного разу у судові засідання, зокрема, призначенні 04.02.2026,03.03.2026 та 26.03.2026, не з`явився. Будь-яких заяв, клопотань до суду не подавав. Поважні причини неявки суду не повідомляв.

Враховуючи предмет і підстави позову, а також те, що під час розгляду даної справи необхідно з`ясувати, зокрема, підстави прийняття спірної постанови та дотримання державним виконавцем установлених законодавством строків її прийняття, що є неможливим без участі сторін з огляду на наявні в матеріалах справи докази, суд доходить висновку, що неявка позивача перешкоджає розгляду справи.

При цьому, Верховний Суд у постанові від 21.01.2025 у справі №320/17509/24 звернув увагу, що процесуальне законодавство відносить вирішення питання щодо можливості розгляду справи за відсутності позивача до повноважень суду першої інстанції, який вирішує питання на власний розсуд за внутрішнім переконанням, що не вимагає детального відображення у судовому рішенні обставин, які неможливо вирішити чи з`ясувати за відсутності позивача.

Крім того, судом враховується, що відповідач в жодне судове засідання не з`являвся та не звертався з вимогою щодо розгляду справи по суті за відсутності позивача на підставі наявних у ній доказів.

З огляду на зазначене, суд доходить висновку, що позивач тричі поспіль не з`явився до суду без поважних причин, заяв про розгляд справи без його участі не подавав, та, оскільки неявка останнього перешкоджає розгляду справи, сукупність наведених обставин дає підстави суду для залишення позовної заяви без розгляду, як передбачено приписами частини п`ятої статті 205 Кодексу адміністративного судочинства України та пунктом 4 частини першої статті 240 Кодексу адміністративного судочинства України.

На підставі вищевикладеного, керуючись статтями 183, 205, 240, 241-243, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Державної виконавчої служби Холодногірсько-Новобаварського відлілу державної виконавчої служби у місті Харкові, третя особа: Слобожанська митниці Держмитслужби, про скасування постанови про відкриття виконавчого провадження - залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена до суду апеляційної інстанції протягом десяти днів з дня її проголошення.

Суддя - С.М. Лисиченко