Справа № 549/120/26
Суддя: Глущенко Н. М.
Дата ухвалення: 2026-03-24 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа №549/120/26
Провадження № 2-а/549/2/26
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

24 березня 2026 року селище Чорнухи

Суддя Чорнухинського районного суду Полтавської області Глущенко Н.М., одержавши позовну заяву ОСОБА_1 до Баранова Артема Юрійовича поліцейського 1 взводу 2 роти УПП в Житомирській області про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення у сфері дорожнього руху, зафіксованої не в автоматичному режимі,

УСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 через систему «Електронний суд» звернувся до Чорнухинського районного суду Полтавської області з адміністративним позовом до Баранова Артема Юрійовича поліцейського 1 взводу 2 роти УПП в Житомирській області про скасування постанови про адміністративне правопорушення серія ДП18 №746065 від 12.10.2025 року та закриття провадження у справі.

Ухвалою судді Чорнухинського районного суду Полтавської області від 19 березня 2026 року даний адміністративний позов залишено без руху, у зв`язку з тим, що позивачем не визначення належного відповідача у даній справі та не зазначено інформацію про відповідача, яка передбачена п. 2 ч. 5 статті 160 КАС України. Позивачу був наданий строк на виправлення недоліків позовної заяви.

23.03.2026 року на адресу суду надійшла заява ОСОБА_1 про усунення недоліків та позовна заява про скасування постанови про притягнення до адміністративної відповідальності в новій редакції.

В ухвалі судді позивачу було вказано на необхідність визначити вірно відповідача у справі, виходячи із того, що поліцейський Баранов Артем Юрійович не може виступати відповідачем у цій справі .

Суддя звертає увагу позивача, що частина 1 ст. 2 КАС України визначає, що завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Вжитий у цій процесуальній нормі термін «суб`єкт владних повноважень» означає орган державної влади, орган місцевого самоврядування, їх посадову чи службову особу, іншого суб`єкта при здійсненні ними публічно владних управлінських функцій на підставі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, або наданні адміністративних послуг (п. 7 ч. 6 ст. 4 КАС України).

Так, відповідно до ч. 4 ст. 46 КАС України визначено, що відповідачем в адміністративній справі є суб`єкт владних повноважень, якщо інше не встановлено цим Кодексом.

Отже, належним відповідачем в даній категорії справ повинен бути суб`єкт владних повноважень, а саме орган, який таке стягнення застосував (виніс постанову).

Вищевикладене узгоджується з правовим висновком, викладеним у постанові Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду у справі № 742/2298/17 від 17 вересня 2020 року, згідно з яким, належним відповідачем у справах про скасування постанов про накладення адміністративного стягнення є орган, який таке стягнення застосував, а не конкретна посадова особа вказаного органу.

Відповідно до ст. 222 КУпАП, працівники органів і підрозділів Національної поліції (поліцейські) при розгляді справи про адміністративне правопорушення діють від імені органів Національної поліції, тому належним відповідачем у справі щодо оскарження постанови про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху повинен бути відповідний орган Національної поліції.

Згідно правової позиції, викладеної у постанові КАС ВС від 26.12.2019 року у справі №724/716/16-а, відповідачем у справах про оскарження постанов у справах про адміністративні правопорушення, які розглядаються судом в порядку, визначеному КАС України, є саме орган державної влади суб`єкт владних повноважень, а не особа, яка перебуває з цим органом у трудових відносинах та від його імені здійснює розгляд справ про адміністративні правопорушення та накладає адміністративні стягнення.

В уточненій позовній заяві на усунення недоліків, замість належного відповідача Управління патрульної поліції у Житомирській області, позивач визначив неналежного - Департамент патрульної поліції, в той час як зі змісту оскаржуваної постанови вбачається, що її винесено сержантом поліції 1 взводу 2 роти Управління патрульної поліції в Житомирській області, який в свою чергу не перебуває в трудових відносинах з Департаментом патрульної поліції.

Отже, зважаючи на те, що відповідачем у даній справи зазначено Департамент патрульної поліції, а оскаржувана постанова винесена сержантом поліції 1 взводу 2 роти Управління патрульної поліції в Житомирській області Барановим А.Ю., який є посадовою особою Управління патрульної поліції у Житомирській області, яке з огляду на характер спірних правовідносин і має бути відповідачем у справі, від імені якого інспектором винесена постанова про накладення адміністративного стягнення.

Відповідно до пункту 9 частини 1 статті 4 Кодексу адміністративного судочинства України (КАС України) відповідачем у справі є суб`єкт владних повноважень, до якого звернено вимогу позивача. Згідно з частиною 2 статті 49 КАС України, у справі можуть брати участь треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, якщо суд встановить, що ухвалене рішення може вплинути на їхні права, свободи, інтереси або обов`язки.

Суддя зазначає, що поліцейський, який виніс постанову, не є належним відповідачем, оскільки він діє від імені органу Національної поліції України, який є суб`єктом владних повноважень та належним відповідачем у справі.

Разом із тим, поліцейський може бути залучений до участі у справі як третя особа без самостійних вимог щодо предмета спору, оскільки ухвалене судове рішення може вплинути на його права та обов`язки.

Належним відповідачем у справах про скасування постанов про накладення адмінстягнення є орган, який таке стягнення застосував, а не конкретна посадова особа вказаного органу. Відповідач, який є посадовою особою вказаного органу, є неналежним відповідачем по справі.

Відповідне положення міститься у постанові КАС ВС від 17 вересня 2020 у справі № 742/2298/17.

Відповідно до ч. 5 ст. 242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Згідно з ч. 1 ст. 169 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до ч. 2 ст. 169 КАС України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Отже, зважаючи на те, що відповідачем у даній справи зазначено Департамент патрульної поліції, а оскаржувана постанова винесена сержантом поліції 1 взводу 2 роти Управління патрульної поліції в Житомирській області Барановим А.Ю., який є посадовою особою Управління патрульної поліції в Житомирській області, яке з огляду на характер спірних правовідносин і має бути відповідачем у справі, від імені якого інспектором винесена постанова про накладення адміністративного стягнення.

З огляду на викладене суддя вважає за необхідне продовжити позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви та вказати, що позивач на їх усунення повинен надати суду позовну заяву в новій редакції з вірним зазначенням відповідача, одночасно надавши копію позовної заяви з додатками для відповідача.

Відповідно до частини 2 статті 121 КАС встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

На підставі викладеного, та керуючись ч. 1 ст. 169, ст. ст. 248, 256 КАС України,

ПОСТАНОВИВ:

Продовжити позивачу ОСОБА_1 строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення даної ухвали.

У разі невиконання вимог ухвали в зазначений строк, позовна заява вважатиметься неподаною та повернута позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя Н.М.Глущенко