Справа № 240/10940/26
Суддя: Приходько Оксана Григорівна
Дата ухвалення: 2026-03-25 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

25 березня 2026 року м. Житомир справа № 240/10940/26

категорія 112010201

Суддя Житомирського окружного адміністративного суду Приходько О.Г., розглядаючи позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Житомирській області про визнання протиправними дій, зобов`язання вчинити дії,

встановив:

До Житомирського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Житомирській області, в якій позивач просить суд:

1) визнати протиправними дії відповідача щодо відмови здійснити з 01 липня 2025 року обчислення, перерахунок і виплату пенсії без будь-якого обмеження її максимальним розміром (на весь час її довічного призначення), виходячи з призначеного основного розміру 90 % сум грошового забезпечення згідно з новою довідкою Адміністрації Державної Прикордонної служби України від 26 лютого 2026 року № 09/26-суд про розмір грошового забезпечення за нормами, чинними станом на 18 червня 2025 року, обрахованого на підставі розрахункової величини - прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого на 01 січня 2025 року Законом України "Про Державний бюджет України на 2025 рік", враховуючи рішення Житомирського окружного адміністративного суду від 26 вересня 2018 року у справі № 0640/4086/18, від 09 липня 2020 року у справі № 240/10190/19, від 14 листопада 2022 року у справі № 240/39464/21, від 24 травня 2023 року у справі № 240/6393/23, від 06 грудня 2023 року у справі № 240/25504/23, від 14 грудня 2023 року у справі № 240/24464/23, від 14 грудня 2023 року у справі № 240/25815/23, від 10 січня 2024 року у справі № 240/26983/23, від 26 січня 2024 року у справі № 240/20755/23 із збереженням підвищень (індексації) основного розміру пенсії за 2022-2025 роки, передбачених постановами Уряду від 16 лютого 2022 року № 118, від 24 лютого 2023 року № 168, від 23 лютого 2024 року № 185, від 25 лютого 2025 року № 209 та доплати до пенсії у розмірі 2 000,00 грн згідно з постановою Кабінету Міністрів України від 14 липня 2021 року № 713 "Про додатковий соціальний захист окремих категорій осіб", враховуючи рішення Житомирського окружного адміністративного суду від 29 серпня 2023 року у справі № 240/18873/23, від 19 березня 2024 року у справі № 240/3319/24, від 30 липня 2024 року у справі № 240/6579/24, від 04 лютого 2025 року у справі № 240/11872/24, без застосування понижуючих коефіцієнтів до відповідних сум перевищення, визначених пунктом 1 постанови Кабінету Міністрів України від 03 січня 2025 року № 1 "Про визначення порядку виплати пенсій деяким категоріям осіб у 2025 році у період воєнного стану", з 01 січня 2026 року без будь-якого обмеження її максимальним розміром та без застосування понижуючих коефіцієнтів до відповідних сум перевищення, визначених пунктом 1 постанови Кабінету Міністрів України від 30 грудня 2025 року № 1778 "Про визначення порядку виплати пенсії деяким категоріям осіб у 2026 році у період воєнного стану", з 01 березня 2026 року без будь-якого обмеження її максимальним розміром з урахуванням підвищення (щомісячної індексації) основного розміру пенсії, передбаченого постановою Уряду від 25 лютого 2026 року № 236 "Про індексацію пенсійних і страхових виплат та додаткові заходи щодо підвищення рівня соціального захисту найбільш вразливих верств населення у 2026 році", враховуючи рішення Житомирського окружного адміністративного суду від 09 вересня 2025 року у справі № 240/7361/25, а також без застосування положень постанови Кабінету Міністрів України від 14 липня 2025 року № 821 "Про затвердження Порядку здійснення з бюджету Пенсійного фонду України видатків на виплату пенсій (щомісячного довічного грошового утримання суддям у відставці), призначених (перерахованих) на виконання судових рішень", нарахування і виплату компенсації втрати частини недоотриманої пенсії у зв`язку з порушенням строків її виплати на підставі Закону України "Про компенсацію громадянам втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків їх виплати" і постанови Кабінету Міністрів України від 21 лютого 2001 року № 159 "Про затвердження Порядку проведення компенсації громадянам втрати частини грошових доходів у зв`язку з порушенням термінів їх виплати", враховуючи рішення Житомирського окружного адміністративного суду від 02 грудня 2024 року у справі № 240/16420/24, від 04 лютого 2025 року у справі № 240/11872/24 та від 30 липня 2024 року у справі № 240/6579/24;

2) зобов`язати відповідача здійснити з 01 липня 2025 року обчислення, перерахунок і виплату пенсії без будь-якого обмеження її максимальним розміром (на весь час її довічного призначення), виходячи з призначеного основного розміру 90 % сум грошового забезпечення згідно з новою довідкою Адміністрації Державної Прикордонної служби України від 26 лютого 2026 року № 09/26-суд про розмір грошового забезпечення за нормами чинними станом на 18 червня 2025 року, обрахованого на підставі розрахункової величини - прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого на 01 січня 2025 року Законом України "Про Державний бюджет України на 2025 рік", враховуючи рішення Житомирського окружного адміністративного суду від 26 вересня 2018 року у справі № 0640/4086/18, від 09 липня 2020 року у справі № 240/10190/19, від 14 листопада 2022 року у справі № 240/39464/21, від 24 травня 2023 року у справі № 240/6393/23, від 06 грудня 2023 року у справі № 240/25504/23, від 14 грудня 2023 року у справі № 240/24464/23, від 14 грудня 2023 року у справі № 240/25815/23, від 10 січня 2024 року у справі № 240/26983/23, від 26 січня 2024 року у справі № 240/20755/23 із збереженням підвищень (індексації) основного розміру пенсії за 2022-2025 роки, передбачених постановами Уряду від 16 лютого 2022 року № 118, від 24 лютого 2023 року № 168, від 23 лютого 2024 року № 185, від 25 лютого 2025 року № 209 та доплати до пенсії у розмірі 2 000,00 грн згідно з постановою Кабінету Міністрів України від 14 липня 2021 року № 713 "Про додатковий соціальний захист окремих категорій осіб", враховуючи рішення Житомирського окружного адміністративного суду від 29 серпня 2023 року у справі № 240/18873/23, від 19 березня 2024 року у справі № 240/3319/24, від 04 лютого 2025 року у справі № 240/11872/24 та від 30 липня 2024 року у справі № 240/6579/24, без застосування понижуючих коефіцієнтів до відповідних сум перевищення, визначених пунктом 1 постанови Кабінету Міністрів України від 03 січня 2025 року № 1 "Про визначення порядку виплати пенсій деяким категоріям осіб у 2025 році у період воєнного стану", враховуючи рішення Житомирського окружного адміністративного суду від 09 вересня 2025 року у справі № 240/7361/25;

3) зобов`язати відповідача здійснити з 01 січня 2026 року виплату фактично нарахованої пенсії без будь-якого обмеження її максимальним розміром та без застосування понижуючих коефіцієнтів до відповідних сум перевищення, визначених пунктом 1 постанови Кабінету Міністрів України від 30 грудня 2025 року № 1778 "Про визначення порядку виплати пенсії деяким категоріям осіб у 2026 році у період воєнного стану", враховуючи рішення Житомирського окружного адміністративного суду від 09 вересня 2025 року у справі № 240/7361/25;

4) зобов`язати відповідача здійснити з 01 березня 2026 року виплату фактично нарахованої пенсії без будь-якого обмеження її максимальним розміром з урахуванням підвищення (щомісячної індексації) основного розміру пенсії, передбаченого постановою Уряду від 25 лютого 2026 року № 236 "Про індексацію пенсійних і страхових виплат та додаткові заходи щодо підвищення рівня соціального захисту найбільш вразливих верств населення у 2026 році", враховуючи рішення Житомирського окружного адміністративного суду від 09 вересня 2025 року у справі № 240/7361/25;

5) зобов`язати відповідача здійснювати виплату перерахованої на виконання судового рішення пенсії без застосування положень постанови Кабінету Міністрів України від 14 липня 2025 року № 821 "Про затвердження Порядку здійснення з бюджету Пенсійного фонду України видатків на виплату пенсій (щомісячного довічного грошового утримання суддям у відставці), призначених (перерахованих) на виконання судових рішень";

6) зобов`язати відповідача здійснити нарахування і виплату компенсації втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків їх виплати на суму невиплаченої пенсії та всіх доплат за весь час затримки виплати - за період з 01 липня 2025 року по день фактичної виплати донарахованої частини пенсії, враховуючи рішення Житомирського окружного адміністративного суду від 02 грудня 2024 року у справі № 240/16420/24, від 04 лютого 2025 року у справі № 240/11872/24 та від 30 липня 2024 року у справі № 240/6579/24, з урахуванням раніше виплачених сум.

Перевіряючи матеріали позовної заяви відповідно до пункту 3 частини першої статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (надалі - КАС України), суд враховує таке.

Суд звертає увагу, що згідно із частиною першою статті 160 КАС України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

Згідно з принципом диспозитивності, закріпленим статтею 9 КАС України, позивач сам вирішує, чи звертатися йому до суду з позовом, самостійно визначає зміст і обсяг позовних вимог, і користується при цьому повною свободою у межах визначених процесуальним законом механізмів (процедур), які створюють реальні можливості для реалізації його прав.

Закон не передбачає вимог щодо обсягу, повноти чи слушності доводів позовної заяви, але приписує щонайменше сформулювати суть (зміст) порушення, яким чином воно негативно позначилось на правах особи, яка звертається з позовом, яким чином може бути відновлено порушене право.

Велика Палата Верховного Суду зазначила, що зміст та обсяг порушеного права і виклад обставин, якими воно підтверджується, у кожному конкретному випадку можуть бути різними, але разом із цим принаймні на рівні формулювання викладу їх змісту мають бути достатніми, щоб визначити предмет спору, його юрисдикційну належність, характер вимог, часові рамки події порушення, нормативне регулювання спірних відносин, а також обставини, за яких можна ухвалити одне з обов`язкових процесуальних рішень, пов`язаних з визнанням позовної заяви прийнятною / неприйнятною (ця позиція неодноразово була висловлена в постановах Великої Палати Верховного Суду, зокрема, у справах № 640/7310/19, 9901/393/19).

Аналіз змісту заявлених у прохальній частині позову позовних вимог унеможливлює достеменно встановити ані суть порушеного права, на захист якого скеровано позов, ані предмет оскарження: які конкретно дії/бездіяльність чи рішення відповідача оскаржує позивач, позаяк викладені у перевантаженій змістом прохальній частині позову вимоги 1 і 2 дублюються та повторюють сформульовані вимоги у пунктах 3, 4, 5 та 6, тому не видається можливим з`ясувати дійсний зміст вимог позивача: чи то перерахунок пенсії на підставі нової довідки Адміністрації Державної Прикордонної служби України від 26 лютого 2026 року № 09/26-суд; чи то перерахунок пенсії без обмеження максимальним розміром та без понижуючих коефіцієнтів; чи то перерахунок пенсії виходячи з призначеного основного розміру 90 % сум грошового забезпечення.

Що ж до численних посилань позивача у викладі позовних вимог на низку судових рішень у справах за його позовами, суд вважає необхідним звернути увагу позивача на те, що незгода з виконанням, як і неналежне виконання судового рішення, не передбачає відповідно до процесуальних положень КАС України ініціювання нового судового провадження поданням нового позову. Суд зауважує на усталеній позиції у судовій практиці, відповідній процесуальному врегулюванню вирішення публічно-правових спорів, щодо неприпустимості зобов`язання виконання рішення суду шляхом ініціювання нового судового провадження поданням нового позову.

Своєю чергою, питання судового контролю в адміністративному судочинстві врегульовано положеннями статті 382 КАС України, відповідно до частини першої якої суд, який ухвалив судове рішення в адміністративній справі, може зобов`язати суб`єкта владних повноважень, не на користь якого ухвалене судове рішення, подати у встановлений судом строк звіт про виконання судового рішення.

Відповідно до частини другої статті 382 КАС України за наслідками розгляду звіту суб`єкта владних повноважень про виконання рішення суду або в разі неподання такого звіту суддя своєю ухвалою може встановити новий строк подання звіту, накласти на керівника суб`єкта владних повноважень, відповідального за виконання рішення, штраф у сумі від двадцяти до сорока розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Судовий контроль за виконанням судових рішень в адміністративних справах здійснюється також у порядку, встановленому статтею 287 цього Кодексу (частина восьма статті 382 КАС України).

Отже, статтею 382 КАС України визначено спеціальні способи судового контролю за виконанням судових рішень в адміністративних справах, зокрема, до них належать: зобов`язання суб`єкта владних повноважень надати звіт про виконання судового рішення, накладення штрафу за невиконання судового рішення тощо.

Питання визнання протиправними рішень, дій чи бездіяльності, вчинених суб`єктом владних повноважень - відповідачем на виконання рішення суду в адміністративному судочинстві врегульовано положеннями статті 383 КАС України.

Так, особа-позивач, на користь якої ухвалено рішення суду, має право подати до суду першої інстанції заяву про визнання протиправними рішень, дій чи бездіяльності, вчинених суб`єктом владних повноважень - відповідачем на виконання такого рішення суду, або порушення прав позивача, підтверджених таким рішенням суду (частина перша статті 383 КАС України).

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 16 січня 2019 року у справі № 686/23317/13-а викладено правовий висновок, відповідно до якого не можна зобов`язати суб`єкта владних повноважень виконувати судове рішення шляхом ухвалення з цього приводу іншого судового рішення, оскільки примусове виконання рішення суду здійснюється в порядку, передбаченому Законом України "Про виконавче провадження".

Верховний Суд у постанові від 20 лютого 2019 року у справі № 806/2143/15 звертав увагу, що положення статей 382 та 383 КАС України мають на меті забезпечення належного виконання судового рішення. Підставами їх застосування є саме невиконання судового рішення, ухваленого на користь особи-позивача та обставини, що свідчать про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень, пов`язаних з невиконанням судового рішення в цій справі

Такий же підхід є застосовним і у разі неналежного виконання судового рішення.

Крім того, Верховний Суд зазначив, що наявність у КАС України спеціальних норм, спрямованих на забезпечення належного виконання судового рішення, виключає можливість застосування загального судового порядку захисту прав та інтересів стягувача шляхом подання позову. Судовий контроль за виконанням судового рішення здійснюється в порядку, передбаченому КАС України (стаття 382), який не передбачає можливості подання окремого позову, предметом якого є спонукання відповідача до виконання судового рішення.

З огляду та з урахуванням викладеного, позивачу слід уточнити та чітко конкретизувати, на захист якого саме права щодо пенсійної виплати звернено заявлений позов, та, відповідно до цього, визначитись у способі захисту такого права. Нечіткість окреслення заявлених вимог, своєю чергою, унеможливлює належну перевірку дотримання позивачем строку звернення до суду із заявленими у позові вимогами.

Згідно з частинами першою, другою статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Оскільки позовна заява не відповідає положенням статті 160 КАС України, її належить залишити без руху, встановивши позивачу десятиденний строк для подання до суду доповнення/уточнення позовної заяви з чітким та коректним викладом прохальної частини заявлених вимог задля правильного визначення судом суті спору та предмету оскарження (які саме дії/бездіяльність чи рішення оскаржує позивач) з відповідним порушенню способом захисту.

Керуючись статтями 169, 243, 248, 256 КАС України, суд

ухвалив:

Позовну заяву ОСОБА_1 залишити без руху.

Встановити позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви - десять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Роз`яснити, що у випадку не усунення недоліків позовної заяви у встановлений судом строк позовна заява буде повернута позивачу без розгляду.

Копію ухвали надіслати особі, яка подала позовну заяву.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не може бути оскаржена.

Суддя О.Г. Приходько