Справа № 538/526/26
Суддя: Кунець М. Г.
Дата ухвалення: 2026-03-27 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Єдиний унікальний номер№ 538/526/26
Провадження № 2-а/538/20/26
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

27 березня 2026 року м.Лохвиця

Суддя Лохвицького районного суду Полтавської області Кунець М.Г., перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 про визнання протиправною та скасування постанови про адміністративне правопорушення за частиною третьою статті 210-1 КУпАП від 06 лютого 2026 року,

в с т а н о в и в:

23 березня 2026 року до Лохвицького районного суду Полтавської області надійшла позовна заява ОСОБА_1 (далі - позивач) про визнання протиправною та скасування постанови про адміністративне правопорушення за частиною третьою статті 210-1 КУпАП від 06 лютого 2026 року.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 23.03.2026 вказану адміністративну справу було розподілено судді Лохвицького районного суду Полтавської області Кунець М.Г.

Вирішуючи питання про прийняття позовної заяви, суд виходить з наступного.

Відповідно до частини першої статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником); відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано її з дотриманням правил підсудності; позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визначення причин пропуску строку звернення до суду поважними); немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

За змістом частини першої статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Перевіряючи позовну заяву на відповідність вимогам процесуального закону, суд прийшов до висновку, що остання не відповідає вимогам, передбаченим статтями 160, 161 КАС України, з таких підстав.

Згідно з пунктом 2 частини п`ятої статті 160 КАС України в позовній заяві зазначаються повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, адреса електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Судом встановлено, що у позовній заяві позивачем не зазначено відповідача, його найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб), місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, адреса електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

За приписами пункту 4 частини п`ятої статті 160 КАС України в позовній заяві зазначаються зміст позовних і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.

Відповідно до частини першої статті 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом:

1) визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень;

2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень;

3) визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій;

4) визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії;

5) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб`єкта владних повноважень;

6) прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1-4 цієї частини та стягнення з відповідача суб`єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю.

Таким чином, під змістом позовних вимог розуміється визначення позивачем способу захисту своїх прав, свобод чи інтересів, які мають бути сформульовані чітко і зрозуміло.

Суд встановив, що у прохальній частині позову позивачем не чітко сформульовано позовні вимоги, себто не містять конкретизації та, як наслідок, є незрозумілими.

Тому позивачу необхідно уточнити позовні вимоги, вказавши позовні вимоги, які звернуті до відповідача чи/або до кожного з відповідачів окремо.

Ці недоліки повинні бути усунуті шляхом подання до суду позовної заяви, що відповідає вимогам статті 160 КАС України і з приведенням позовних вимог у відповідність до статті 5 КАС України.

Відповідно до частини першої статті 25 КАС України адміністративні справи з приводу оскарження індивідуальних актів, а також дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень, які прийняті (вчинені, допущені) стосовно конкретної фізичної чи юридичної особи (їх об`єднань), вирішуються за вибором позивача адміністративним судом за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем проживання (перебування, знаходження) цієї особи-позивача або адміністративним судом за місцезнаходженням відповідача, крім випадків, визначених цим Кодексом.

Із виписки з Єдиного державного демографічного реєстру № 2513334 від 25.03.2026 судом встановлено, що зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем проживання позивача є АДРЕСА_1 ).

Одначе в позовній заяві позивач вказує свою адресу, як, АДРЕСА_2 , не надаючи доказів, що підтверджують саме цю адресу проживання позивача станом на день звернення до суду, що ускладнює суду визначити підсудність вказаної адміністративної справи.

З огляду на це, позивачу необхідно усунути ці недоліки шляхом подання до суду доказів, що підтверджують адресу його проживання на день звернення до суду, саме, АДРЕСА_2 .

Поряд з цим статтею 122 КАС України передбачено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Зокрема частиною другої статті 286 КАС України визначено, що позовну заяву щодо оскарження рішень суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності може бути подано протягом десяти днів з дня ухвалення відповідного рішення (постанови), а щодо рішень (постанов) по справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, у тому числі зафіксовані в автоматичному режимі, - протягом десяти днів з дня вручення такого рішення (постанови).

Згідно вимог частини першої статті 120 КАС України перебіг процесуального строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок.

Як встановлено судом, позивачем позов подано до суду після спливу строків, визначених частиною другою статті 286 КАС України для оскарження рішень суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності.

Відповідно до частини шостої статті 161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Тому вказані недоліки позовної заяви мають бути усунені позивачем шляхом подання до суду заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду із зазначенням вагомих і переконливих аргументів, які б свідчили про наявність обставин об`єктивного і непереборного, характеру, що створили суттєві перешкоди у реалізації позивачу належного йому права на звернення до адміністративного суду упродовж строку, встановленого для цього законодавством, або ж взагалі унеможливили своєчасну реалізацію позивачем такого права, з наданням відповідних доказів на підтвердження зазначених у заяві обставин, з урахуванням висновків, викладених у цій ухвалі та у постанові Верховного Суду від 16.03.2023 у справі № 620/10942/21.

З огляду на вищенаведене, позивачу належить подати до суду позовну заяву, оформлену відповідно до статей 160, 161 КАС України, з урахуванням оцінки суду, наведеної у мотивувальній частині цієї ухвали. Відповідно до частини другої статті 161 КАС України позивачу також належить додати до позовної заяви докази надсилання її копії та копій доданих документів іншим учасникам справи з урахуванням положень статті 44 цього Кодексу.

При вирішенні питання про залишення позовної заяви без руху враховується практика Європейського суду з прав людини (рішення Суду у справі «De Geouffre de la Pradelle проти Франції», №12964/87, § 28, від 16 грудня 1992 pоку), де зазначено, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух.

У зв`язку з наведеним, означені вище вимоги не є порушенням права на справедливий судовий захист, залишення заяви без руху жодним чином не перешкоджає позивачу у доступі до правосуддя після усунення недоліків позовної заяви.

Звертається увага позивача і на те, що якісна підготовка справи до розгляду, спрямована в першу чергу на захист інтересів самих учасників справи.

Керуючись статтями 120, 122, 160, 161, 169, 243, 256, 286, 293 КАС України, суд

п о с т а н о в и в:

1. Залишити позовну заяву без руху.

2. Надати позивачу п`ятиденний строк з дня вручення цієї ухвали для усунення недоліків позовної заяви шляхом подання до Лохвицького районного суду Полтавської області позовної заяви, оформленої відповідно до статей 160, 161 КАС України з урахуванням оцінки суду, наведеної у мотивувальній частині цієї ухвали.

3. Роз`яснити позивачу, що відповідно пункту 1 до частини четвертої статті 169 КАС України позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений строк.

4. Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

5. Ухвала оскарженню окремо від рішення суду не підлягає. Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Мирослава КУНЕЦЬ