Справа № 420/5265/26
Суддя: Скупінська О.В.
Дата ухвалення: 2026-03-27 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 420/5265/26
У Х В А Л А

27 березня 2026 року м.Одеса

Одеський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Скупінської О.В., розглянувши клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін в адміністративній справі за позовом Головного управління ДПС в Одеській області (65044, м. Одеса, вул. Семінарська, 5, код ЄДРПОУ ВП 44069166) до ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) про стягнення суми податкового боргу

В С Т А Н О В И В:

Представник Головного управління ДПС в Одеській області 25.02.2026 звернувся до Одеського окружного адміністративного суду з позовом до ОСОБА_1 , у якому просить суд стягнути суму заборгованості:

- по земельному податку з фізичних осіб (к/б 18010700) - 973,89 грн., на бюджетний рахунок - UA0015744 банк отримувача Казначейство України (ел. адм. подат.), , отримувач коштів ГУК в Од.обл./м. Одеса/18010700;

- по податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки, сплачений фізичними особами, які є власниками об`єктів нежитлової нерухомості (к/б 18010300) 26 206,20 грн., на бюджетний рахунок UA0015740 банк отримувача Казначейство України (ел. адм. подат.), , отримувач коштів ГУК в Од.обл./м.Б.-Дністр./18010300;

- по податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки, сплачений фізичними особами, які є власниками об`єктів нежитлової нерухомості (к/б 18010300) - 57 818,53 грн., на бюджетний рахунок UA0015612 банк отримувача Казначейство України (ел. адм. подат.), , отримувач коштів ГУК Од.обл./с.Маяки/18010300; B

- по податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки, сплачений фізичними особами, які є власниками об`єктів нежитлової нерухомості (к/б 18010300) 188 816,15 грн., на бюджетний рахунок UA0015744 банк отримувача Казначейство України (ел. адм. подат.), , отримувач коштів ГУК Од.обл./м. Одеса/18010300; B

- по податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки, сплачений фізичними особами, які є власниками об`єктів житлової нерухомості (к/б 18010200) 248 585,80 грн., на бюджетний рахунок UA0015744 банк отримувача Казначейство України (ел. адм. подат.), , отримувач коштів ГУК Од.обл./м. Одеса/18010200.

В обґрунтування позову зазначили, що відповідно до довідки - розрахунку заборгованості до бюджету, розрахунку податкового боргу та інтегрованих карток платника (IКП) (додаються), податкова заборгованість недоїмка у ФО-ПП ОСОБА_1 перед бюджетом складає - 522 400,57 грн.

Відповідно до п. 59.1. ст. 59 ПК України у разі коли платник податків не сплачує узгодженої суми грошового зобов`язання в установлені законодавством строки, орган державної податкової служби надсилає (вручає) йому податкову вимогу в порядку, визначеному для надсилання (вручення) податкового повідомлення-рішення. В зв`язку з несплатою Відповідачем заборгованості податковим органом було винесено податкову вимогу форми «Ф» №0-1532 від 10.04.2023, яку було направлено платнику податків рекомендованим листом на податкову адресу ФО-ПП ОСОБА_1 з повідомленням про вручення. Податкова вимога форми «Ф» №0-1532 від 10.04.2023 відповідачем не оскаржувалася, не є скасованою, зміненою або відкликаною, а тому - є узгодженою. Податковий борг відповідача з моменту винесення податкової вимоги від 10.04.2023 не переривався і не був повністю погашений. Таким чином у Позивача виникло право на стягнення заявленого податкового боргу з Відповідача з моменту узгодження податкового зобов`язання.

05.03.2026 до суду надійшла відповідь (вх. №ЕП/3806/26) відділу адресно-довідкової роботи ГУ ДМС України в Одеської області, на запит суду щодо місця реєстрації відповідача ОСОБА_1 , за наявною інформацією зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 . Дата: 05.03.2010.

Ухвалою судді від 06.03.2026 постановлено прийняти до розгляду позовну заяву Головного управління ДПС в Одеській області та відкрити провадження у адміністративній справі в порядку спрощеного позовного провадження, без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами (в порядку ст.262 КАС України).

23.03.2026 від відповідача надійшло клопотання (вх. №ЕС/31394/26) з прохання розгляд справи №420/5265/26 проводити в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

В обгрунтування поданого клопотання зазначив, що відповідачем подано суду відзив на позовну заяву в якому наведено чисельні не узгодженості у нарахованій сумі податкового боргу, відсутність належного обґрунтування та належних доказів які повинні бути надані позивачем про витребування яких відповідачем заявлено відповідне клопотання. Чисельний перелік об`єктів нерухомого майна, площа нерухомого майна, його характеристики передбачають детальний аналіз та можуть потягнути за собою уточнюючи запитання до представника позивача які можуть бути висвітлені саме під час судового розгляду справи в судовому засіданні.

Дослідивши вказане клопотання представника відповідача, суд приходить до наступного.

Одним із основних засад (принципів) адміністративного судочинства є офіційне з`ясування всіх обставин у справі.

Приписами ст. 12 КАС України визначено, що адміністративне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку позовного провадження (загального або спрощеного).

Відповідно до положень ч. 2 ст. 257 КАС України, за правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

Згідно п. 4 ч. 4 ст. 12 КАС України виключно за правилами загального позовного провадження розглядаються справи у спорах щодо оскарження рішення суб`єкта владних повноважень, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів у сумі, що перевищує: для юридичних осіб - п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; для фізичних осіб та фізичних осіб - підприємців - вісімдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Разом із тим, у даній справі рішення суб`єкта владних повноважень, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів у сумі, що перевищує: для юридичних осіб - п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; для фізичних осіб та фізичних осіб - підприємців - вісімдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, не оскаржується.

Згідно з ч. 3 ст. 257 КАС України, при вирішенні питання про розгляд справи за правилами спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: значення справи для сторін; обраний позивачем спосіб захисту; категорію та складність справи; обсяг та характер доказів у справі; кількість сторін та інших учасників справи; чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Також відповідно до ч. 5 ст. 262 КАС України за клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Аналіз вищевикладених норм показує, що КАС України визначає право адміністративного суду на призначення справи до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження в судовому засіданні з повідомленням сторін за їх клопотанням або загального позовного провадження, з урахуванням встановлених КАС України обмежень.

Суд зазначає, що принцип змагальності сторін під час розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження, учасники справи реалізують, обґрунтовуючи свої доводи чи заперечення, можуть подати до суду заяви по суті справи у спрощеному позовному провадженні.

Дослідивши матеріали справи, категорію та складність справи, обсяг та характер доказів у справі, кількість сторін та інших учасників справи та чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес, суд вважає, що характер спірних правовідносин та предмет доказування у даній справі є незначної складності та не вимагає розгляду справи за правилами загального позовного провадження для повного та всебічного встановлення обставин справи.

Суд зазначає, що будь-який спір з огляду на дії позивача щодо його ініціювання є значимими для нього, так само як і для відповідача, оскільки судове провадження має наслідком ухвалення судового рішення, яким вирішується спір між ними.

Разом з цим, суд також звертає увагу на те, що Практика Європейського суду з прав людини (далі ЄСПЛ) з питань гарантій публічного характеру провадження у судових органах в контексті пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі Конвенція), свідчить про те, що публічний розгляд справи може бути виправданим не у кожному випадку (рішення від 08.12.1983 у справі Ахеп v. Germany, заява №8273/78, рішення від 25.04.2002 Varela Assalino contre le Portugal, заява №64336/01). Так, y випадках, коли мають бути вирішені тільки питання права, то розгляд письмових заяв, на думку ЄСПЛ, є доцільнішим, ніж усні слухання, і розгляд справи на основі письмових доказів є достатнім. Заявник (не в одній із зазначених справ) не надав переконливих доказів на користь того, що для забезпечення справедливого судового розгляду після обміну письмовими заявами необхідно було провести також усні слухання. Зрештою, у певних випадках влада має право брати до уваги міркування ефективності й економії. Зокрема, коли фактичні обставини не є предметом спору, а питання права не становлять особливої складності, та обставина, що відкритий розгляд не проводився, не є порушенням вимоги пункту 1 статті 6 Конвенції про проведення публічного розгляду справи.

Суд зазначає, що оцінити «значення справи для сторін» і «значний суспільний інтерес» має суд в рамках конкретних правовідносин, з яких виник спір. Це означає, що вказані підстави (для розгляду справи у судовому засіданні з повідомленням сторін) повинні мати своєрідне «конкретизоване» пояснення у вимірі певної справи; посилання на ці підстави безвідносно до конкретних фактичних підстав не достатньо для того, щоб вимагати розгляду справи у судовому засіданні з повідомленням сторін.

Такий правовий висновок викладено Верховним Судом в численних постановах, зокрема, від 26.05.2022 у справі №640/594/20, від 22.10.2021 у справі №200/6491/20-а, від 07.10.2021 у справі №640/23517/20, від 05.10.2021 у справі №640/23385/20, від 05.08.2021 у справі №200/5490/20-а, від 29.07.2021 у справі №340/1727/20, від 28.07.2021 у справі №160/6740/20, від 27.07.2021 у справі №340/1901/20, від 22.07.2021 у справі №460/6542/20, від 23.06.2021 у справі №520/13014/2020 тощо.

Водночас, таке судове рішення підлягатиме оскарженню в порядку, визначеному КАС України.

При цьому, у заявленому представником позивача клопотанні не зазначено та не обґрунтовано, яким чином розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін (у письмовому провадженні) вплине на об`єктивність з`ясування обставин справи, або їх повноту.

Суд вважає за необхідне зазначити, що відповідач встановленим порядком розгляду даної справи, не обмежений у своїх процесуальних правах, у свободі надання суду доказів та заперечень щодо наведених позивачем обставин, у доведенні перед судом їх переконливості.

Крім того, рішенням Ради суддів України №23 від 05.08.2022 затверджено рекомендації з організаційних питань роботи суддів в умовах воєнного стану. Цим рішенням звернуто увагу суддів на недопустимість ігнорування сигналів повітряної тривоги або інших сповіщень про небезпеку, які надходять від органів управління цивільного захисту.

Тому, з огляду на предмет спору між сторонами, характер спірних правовідносин, предмет доказування та склад учасників у цій адміністративній справі, суд вважає клопотання представника позивача про розгляд справи за правилами загального позовного провадження необґрунтованим та таким, що не підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст.12, 248, 257 КАС України, суд

У Х В А Л И В:

У задоволенні заяви представника відповідача ОСОБА_1 адвоката Шевченка М.В. (вх. №ЕС/31394/26 від 23.03.2026) про розгляд адміністративної справи у судовому засіданні з викликом сторін відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя Олена СКУПІНСЬКА