Справа № 420/21727/24
Суддя: Стефанов С.О.
Дата ухвалення: 2026-03-25 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 березня 2026 року м. Одеса

Одеський окружний адміністративний суд у складі: головуючого судді Стефанова С.О., розглянувши у порядку письмового провадження заяву ОСОБА_1 про перегляд за нововиявленими обставинами рішення Одеського окружного адміністративного суду від 20 серпня 2024 року в адміністративній справі за позовом Головного управління ДПС в Одеській області до ОСОБА_1 про стягнення суми податкового боргу,-

В С Т А Н О В И В:

До Одеського окружного адміністративного суду 10 липня 2024 року надійшов позов Головного управління ДПС в Одеській області до ОСОБА_1 в якому позивач просить стягнути з ФО-ПП ОСОБА_1 (р.н.о.к.п.п. НОМЕР_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ) суму заборгованості:

- по податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки, сплаченого фізичними особами які є власниками об`єктів житлової нерухомості 135 978,38 грн., на бюджетний рахунок UA0015612 банк отримувача Казначейство України (ЕАП), , отримувач коштів ГУК в Одеській області/Маяківська сільська ТГ/18010200;

- по податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки, сплаченого фізичними особами які є власниками об`єктів житлової нерухомості 1 570,10 грн., на бюджетний рахунок UA0015744 банк отримувача Казначейство України (ЕАП), , отримувач коштів ГУК в Одеській області/Одеська міська ТГ/18010200.

Рішенням Одеського окружного адміністративного суду від 20 серпня 2024 року адміністративний позов Головного управління ДПС в Одеської області до фізичної особи платника податків ОСОБА_1 про стягнення суми податкового боргу в розмірі 137488,48 грн. - задоволено.

Стягнуто з фізичної особи платника податків ОСОБА_1 суму заборгованості:

- по податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки, сплаченого фізичними особами які є власниками об`єктів житлової нерухомості 135 978,38 грн., на бюджетний рахунок UA0015612 банк отримувача Казначейство України (ЕАП), , отримувач коштів ГУК в Одеській області/Маяківська сільська ТГ/18010200;

- по податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки, сплаченого фізичними особами які є власниками об`єктів житлової нерухомості 1 570,10 грн., на бюджетний рахунок UA0015744 банк отримувача Казначейство України (ЕАП), , отримувач коштів ГУК в Одеській області/Одеська міська ТГ/18010200.

16 березня 2026 року ОСОБА_1 звернуся до суду із заявою (вхід. № 28581/26 від 16.03.2026 року) про перегляд за нововиявленими обставинами рішення Одеського окружного адміністративного суду від 20 серпня 2024 року по справі № 420/21727/24 на підставі п.1 ч.2 ст. 361 Кодексу адміністративного судочинства України, в якій заявник просить переглянути за нововиявленими обставинами рішення Одеського окружного адміністративного суду від 20.08.2024 року у справі №420/21727/24, скасувати рішення суду про стягнення податкового боргу та у задоволенні позову Головного управління ДПС в Одеській області відмовити.

Заяву обґрунтовано наступним

На обґрунтування заяви про перегляд за нововиявленими обставинами рішення Одеського окружного адміністративного суду від 20 серпня 2024 року по справі № 420/21727/24 заявник зазначив, що податковий борг, який став предметом стягнення у справі №420/21727/24, був сформований на підставі податкових повідомлень-рішень, винесених контролюючим органом. Разом з тим заявник не був належним чином повідомлений про винесення таких податкових повідомлень-рішень та про розгляд справи судом першої інстанції. Фактично про існування податкового боргу та судового рішення заявник дізнався лише після застосування заходів примусового виконання у межах виконавчого провадження.

З метою захисту своїх прав заявник був змушений звернутися до суду з окремим позовом про оскарження податкових повідомлень-рішень, які стали підставою для виникнення податкового боргу. Рішенням Одеського окружного адміністративного суду у справі №420/18474/25 податкові повідомлення-рішення щодо об`єктів нежитлової нерухомості були визнані протиправними та скасовані. Судом скасовано такі податкові повідомлення-рішення: №2-1551-UA0074534 від 28.09.2023 48 456,20 грн №2-1551-UA0074534 від 28.09.2023 44 058,19 грн №2-1551-UA0074534 від 28.09.2023 43 463,96 грн. Загальна сума скасованих податкових зобов`язань становить 135 978,38 грн. Зазначене рішення набрало законної сили 19.02.2026 року.

Таким чином, скасування податкових повідомлень-рішень означає відсутність узгодженого податкового зобов`язання, а відповідно і відсутність податкового боргу. Рішення Одеського окружного адміністративного суду у справі №420/18474/25, яке набрало законної сили 19.02.2026 року, фактично спростовує підстави, на яких було ухвалено рішення у справі №420/21727/24. Оскільки податкові повідомлення-рішення, що стали підставою для виникнення податкового боргу, визнані судом протиправними та скасовані, відсутня правова підстава для існування податкового боргу та його примусового стягнення.

Процесуальні дії та клопотання учасників справи

Ухвалою Одеського окружного адміністративного суду від 18 березня 2026 року відкрито провадження за нововиявленими обставинами в адміністративній справі за позовом Головного управління ДПС в Одеській області до ОСОБА_1 про стягнення суми податкового боргу.

Заява про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами вирішено розглядати в порядку спрощеного позовного провадження з викликом учасників процесу протягом тридцяти днів з дня відкриття провадження.

Призначено судове засідання на 24 березня 2026 року об 10:30 год. у приміщенні Одеського окружного адміністративного суду за адресою: м. Одеса, Фонтанська дорога, 14, зала судових засідань №30 (2-й поверх).

У судове засідання по справі 420/21727/24 за заявою: ОСОБА_1 до Головне управління ДПС в Одеській області про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами , призначене на 24 березня 2026 року 10:30 соби, які беруть участь у справі не з`явились.

Відповідно до ч. 4 ст. 229 КАС України фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

З урахуванням вищезазначеного, суд вирішив перейти до розгляду заяви в порядку письмового провадження.

Дослідивши подані документи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтується заява, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступні обставини справи та надав їм правову оцінку.

Обставини справи встановлені судом

Рішенням Одеського окружного адміністративного суду від 20 серпня 2024 року адміністративний позов Головного управління ДПС в Одеської області до фізичної особи платника податків ОСОБА_1 про стягнення суми податкового боргу в розмірі 137488,48 грн. - задоволено.

Стягнуто з фізичної особи платника податків ОСОБА_1 суму заборгованості:

- по податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки, сплаченого фізичними особами які є власниками об`єктів житлової нерухомості 135 978,38 грн., на бюджетний рахунок UA0015612 банк отримувача Казначейство України (ЕАП), , отримувач коштів ГУК в Одеській області/Маяківська сільська ТГ/18010200;

- по податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки, сплаченого фізичними особами які є власниками об`єктів житлової нерухомості 1 570,10 грн., на бюджетний рахунок UA0015744 банк отримувача Казначейство України (ЕАП), , отримувач коштів ГУК в Одеській області/Одеська міська ТГ/18010200.

Вказаним судовим рішенням, зокрема, встановлено, що фізична особа-платник податків ОСОБА_1 , р.н.о.к.п.п. НОМЕР_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , є платником податків та перебуває на обліку у Головному управлінні ДПС в Одеській області.

Згідно відомостей наданих Відділом адресно-довідкової роботи ГУ ДМС України в Одеській області ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 .

Відповідно до розрахунку заборгованості, довідки-розрахунку заборгованості до бюджету та інтегрованої картки платника (ІКП), податкова заборгованість фізичної особи-платника податків Гараэв ОСОБА_2 перед бюджетом по податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки, сплачений фізичними особами, які є власниками об`єктів житлової нерухомості становить 137 488,48 грн.

Судом встановлено, що заборгованість по податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки, сплачений фізичними особами, які є власниками об`єктів нежитлової нерухомості виникла в результаті:

- нарахування згідно податкового повідомлення-рішення (форма 'Ф') №2-1551-UA0074534 від 28.09.2023 року та становить - 48 456,2 грн. (основний платіж);

- нарахування згідно податкового повідомлення-рішення (форма 'Ф') №2-1551-UA0074534 від 28.09.2023 року та становить - 44 058,19 грн. (основний платіж);

- нарахування згідно податкового повідомлення-рішення (форма 'Ф) №2-1551-UA0074534 від 28.09.2023 року та становить - 43 463,96 грн. (основний платіж).

Заборгованість перед бюджетом по податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки, сплачений фізичними особами, які є власниками об`єктів житлової нерухомості (к/б 18010200) (б/р UA0015744) становить - 1570,10 грн., яка виникла в результаті:

- нарахування згідно податкового повідомлення-рішення (форма 'Ф') №2-1551-UA0073549 від 28.09.2023 року та становить - 296,75 грн. (основний платіж);

- нарахування згідно податкового повідомлення-рішення (форма 'Ф') №2-1551-UA0073549 від 28.09.2023 року та становить - 295,81 грн. (основний платіж);

- нарахування згідно податкового повідомлення-рішення (форма 'Ф') №2-1551-000073549 від 28.09.2023 року та становить - 215,62 грн. (основний платіж);

- нарахування згідно податокового повідомлення-рішення (форма 'Ф') №2-1551-U00073549 від 28.09.2023 року та становить - 273,05 грн. (основний платіж);

- нарахування згідно податкового повідомлення-рішення (форма 'Ф') №2-1551-UA0073549 від 28.09.2023 року та становить - 273,93 грн. (основний платіж);

- нарахування згідно податкового повідомлення-рішення (форма 'Ф') №2-1551-UA0073549 від 28.09.2023 року та становить - 214,94 грн. (основний платіж).

Згідно податкової вимоги №0 від 22.02.2024 року за відповідачем рахується податковий борг у сумі 137547,48 грн.

Податкова вимога №0 від 22.02.2024 року, відповідачем не оскаржувалася, не є скасованою, зміненою або відкликаною, а тому - є узгодженою.

Відтак, зважаючи на те, що з дня надіслання контролюючим органом відповідачу податкової вимоги минуло 30 календарних днів, в першу чергу вживаються заходи щодо погашення податкового боргу платника податків за рахунок стягнення коштів, які перебувають у його власності, з рахунків платника податків у банках за рішенням суду та беручи до уваги, що відповідачем доказів погашення податкового боргу у сумі 137488,48 грн. суду не надано, суд при розгляді справи № 420/21727/24 дійшов висновку позов Головного управління ДПС в Одеській області є обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню.

При вирішенні заяви, суд виходив з такого.

Відповідно до статті 361 КАС України судове рішення, яким закінчено розгляд справи і яке набрало законної сили, може бути переглянуто за нововиявленими або виключними обставинами.

За змістом частини другої цієї статті підставами для перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами є:

1) істотні для справи обставини, що не були встановлені судом та не були і не могли бути відомі особі, яка звертається із заявою, на час розгляду справи;

2) встановлення вироком суду або ухвалою про закриття кримінального провадження та звільнення особи від кримінальної відповідальності, що набрали законної сили, завідомо неправдивих показань свідка, завідомо неправильного висновку експерта, завідомо неправильного перекладу, фальшивості письмових, речових чи електронних доказів, що потягли за собою ухвалення незаконного рішення у цій справі;

3) скасування судового рішення, яке стало підставою для ухвалення судового рішення, яке підлягає перегляду.

При цьому наведений перелік підстав для перегляду судових рішень у зв`язку з нововиявленими обставинами, який визначений у частині другій статті 361 КАС України, є вичерпним і розширеному тлумаченню не підлягає.

Згідно до частини четвертої статті 361 КАС України не є підставою для перегляду рішення суду за нововиявленими обставинами:

1) переоцінка доказів, оцінених судом у процесі розгляду справи;

2) докази, які не оцінювалися судом, стосовно обставин, що були встановлені судом.

Відповідно до частини четвертої статті 368 КАС України за результатами перегляду рішення, ухвали за нововиявленими або виключними обставинами суд може:

1) відмовити в задоволенні заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами та залишити відповідне судове рішення в силі;

2) задовольнити заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами, скасувати відповідне судове рішення та ухвалити нове рішення чи змінити рішення;

3) скасувати судове рішення і закрити провадження у справі або залишити позов без розгляду.

Відповідно до частини шостої статті 368 КАС України при перегляді судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами суд не може виходити за межі тих вимог, які були предметом розгляду при ухваленні судового рішення, яке переглядається, розглядати інші вимоги або інші підстави позову.

Згідно з частиною першою статті 369 КАС України у разі відмови в задоволенні заяви про перегляд рішення, ухвали за нововиявленими або виключними обставинами суд постановляє ухвалу. У разі задоволення заяви про перегляд судового рішення з підстав, визначених частиною другою, пунктами 1, 2 частини п`ятої статті 361 цього Кодексу, та скасування судового рішення, що переглядається, суд:

1) ухвалює рішення - якщо переглядалося рішення суду;

2) приймає постанову - якщо переглядалася постанова;

3) постановляє ухвалу - якщо переглядалася ухвала.

Верховний Суд у постанові від 20.07.2019 року у справі №855/268/19, від 21.04.2021 року у справі № 826/11952/16 зазначив, що в адміністративному судочинстві перегляд судових рішень у зв`язку з нововиявленими обставинами є особливим видом провадження. На відміну від перегляду судового рішення в порядку апеляційного та касаційного оскарження, підставою такого перегляду не є недоліки розгляду справи судом (незаконність та (або) необґрунтованість судового рішення чи ухвали, неправильне застосування судом норм матеріального права, порушення норм процесуального права), а те, що на час ухвалення рішення суд не мав можливості врахувати істотну обставину, яка могла суттєво вплинути на вирішення справи, оскільки учасники судового розгляду не знали про неї та, відповідно, не могли надати суду дані про неї. Тобто перегляд справи у зв`язку з нововиявленими обставинами має на меті не усунення судових помилок, а лише перегляд уже розглянутої справи з урахуванням обставини, про існування якої стало відомо після ухвалення судового рішення.

Нововиявлені обставини - це факти, від яких залежить виникнення, зміна чи припинення прав і обов`язків осіб, що беруть участь у справі, тобто юридичні факти. Нововиявлені обставини за своєю юридичною суттю є фактичними даними, що в установленому порядку спростовують факти, які було покладено в основу судового рішення, та породжують процесуальні наслідки, впливають на законність і обґрунтованість ухваленого без їх врахування судового рішення.

До нововиявлених обставин належать факти об`єктивної дійсності, на яких ґрунтуються вимоги і заперечення сторін, а також інші факти, які мають значення для правильного розв`язання спору.

Необхідними та загальними ознаками нововиявлених обставин є:

- існування цих обставин під час розгляду та вирішення справи і ухвалення судового рішення, про перегляд якого подається заява;

- на час розгляду справи ці обставини об`єктивно не могли бути відомі ні заявникові, ні суду;

- істотність цих обставин для розгляду справи (тобто коли врахування цих обставин судом мало б наслідком прийняття іншого судового рішення, ніж те, яке було прийняте).

Судом встановлено, що податковий борг, який став предметом стягнення у справі №420/21727/24, був сформований на підставі податкових повідомлень-рішень, винесених контролюючим органом.

Разом з тим, як вказує заявник, він не був належним чином повідомлений про винесення таких податкових повідомлень-рішень та про розгляд справи судом першої інстанції.

Фактично про існування податкового боргу та судового рішення заявник дізнався лише після застосування заходів примусового виконання у межах виконавчого провадження.

З метою захисту своїх прав заявник був змушений звернутися до суду з окремим позовом про оскарження податкових повідомлень-рішень, які стали підставою для виникнення податкового боргу.

Рішенням Одеського окружного адміністративного суду у справі №420/18474/25 податкові повідомлення-рішення щодо об`єктів нежитлової нерухомості були визнані протиправними та скасовані.

Судом скасовано такі податкові повідомлення-рішення: №2-1551-UA0074534 від 28.09.2023 року на суму 48 456,20 грн., №2-1551-UA0074534 від 28.09.2023 року на суму 44 058,19 грн., №2-1551-UA0074534 від 28.09.2023 року на суму 43 463,96 грн.

Загальна сума скасованих податкових зобов`язань становить 135 978,38 грн. Зазначене рішення набрало законної сили 19.02.2026 року.

При цьому судом встановлено, що окремі податкові повідомлення-рішення: № 2-1551-UA0073549 від 28.09.2023 року на суму 296,75 грн., № 2-1551-UA0073549 від 28.09.2023 року на суму 295,81 грн., № 2-1551-000073549 від 28.09.2023 року на суму 215,62 грн., № 2-1551-UA0073549 від 28.09.2023 року на суму 273,05 грн., № 2-1551-UA0073549 від 28.09.2023 року на суму 273,93 грн., № 2-1551-UA0073549 від 28.09.2023 року на суму 214,94 грн. стосувалися об`єктів житлової нерухомості на загальну суму 1 570,10 грн.

Зазначена сума була добровільно сплачена заявником, що підтверджується відповідними платіжними документами та інформацією контролюючого органу.

Таким чином, податкові зобов`язання щодо житлової нерухомості виконані у повному обсязі.

Спірні правовідносини регулюються нормами Конституції України та Податкового кодексу України (в редакції чинній на момент виникнення спірних правовідносин) (далі ПК України).

Відповідно до п.14.1.137 ст.14 ПК України, орган стягнення - державний орган, уповноважений здійснювати заходи щодо забезпечення погашення податкового боргу в межах повноважень, встановлених цим Кодексом та іншими законами України.

Контролюючий орган має право застосовувати до платників податків фінансові (штрафні) санкції, стягувати до бюджету та державних цільових фондів суми грошових зобов`язань та/або податкового боргу.

Згідно п.15.1. ст.15 ПК України, платниками податків визнаються фізичні особи (резиденти і нерезиденти України), юридичні особи (резиденти і нерезиденти України) та їх відокремлені підрозділи, які мають, одержують (передають) об`єкти оподаткування або провадять діяльність (операції), що є об`єктом оподаткування згідно з цим Кодексом або податковими законами, і на яких покладено обов`язок із сплати податків та зборів згідно з цим Кодексом.

Пунктом 16.1.4. п.16.1. ст.16 ПК України, платник податків зобов`язаний сплачувати податки та збори в строки та у розмірах, встановлених цим Кодексом та законами з питань митної справи.

Відповідно до п.54.1. ст.54 ПК України, крім випадків, передбачених податковим законодавством, платник податків самостійно обчислює суму податкового та/або грошового зобов`язання та/або пені, яку зазначає у податковій (митній) декларації або уточнюючому розрахунку, що подається контролюючому органу у строки, встановлені цим Кодексом. Така сума грошового зобов`язання та/або пені вважається узгодженою.

Відповідно до п.56.11. ст.56 ПК України, не підлягає оскарженню грошове зобов`язання, самостійно визначене платником податків.

Згідно п.57.1. ст.57 ПК України, платник податків зобов`язаний самостійно сплатити суму податкового зобов`язання, зазначену у поданій ним податковій декларації, протягом 10 календарних днів, що настають за останнім днем відповідного граничного строку, передбаченого цим Кодексом для подання податкової декларації, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

У відповідності до пп.14.1.39 п.14.1 ст.14 ПК України, «грошове зобов`язання платника податків» - сума коштів, яку платник податків повинен сплатити до відповідного бюджету як податкове зобов`язання та/або штрафну (фінансову) санкцію, що справляється з платника податків у зв`язку з порушенням ним вимог податкового законодавства та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, а також санкції за порушення законодавства у сфері зовнішньоекономічної діяльності.

Правовими положенням пп.14.1.175 п.14.1 ст.14 ПК України передбачено, що податковий борг - це сума узгодженого грошового зобов`язання (з урахуванням штрафних санкцій за їх наявності), але не сплаченого платником податків у встановлений цим Кодексом строк, а також пеня, нарахована на суму такого грошового зобов`язання.

Органами стягнення є виключно контролюючі органи, уповноважені здійснювати заходи щодо забезпечення погашення податкового боргу та недоїмки зі сплати єдиного внеску у межах повноважень, а також державні виконавці у межах своїх повноважень, у відповідності до положень пункту 41.2 статті 41 ПК України.

Відповідно до п.59.1 ст.59 ПК України, у разі коли у платника податків виник податковий борг, контролюючий орган надсилає (вручає) йому податкову вимогу в порядку, визначеному для надсилання (вручення) податкового повідомлення-рішення. Податкова вимога може надсилатися (вручатися) контролюючим органом за місцем обліку платника податків, в якому обліковується податковий борг платника податків.

Також податкова вимога надсилається (вручається) коли платникам податків, які самостійно подали податкові декларації, але не погасили суми податкових зобов`язань у встановлені цим Кодексом строки, без попереднього надсилання (вручення) податкового повідомлення-рішення (п.59.4 ст.59 Податкового кодексу України).

Підпунктом 14.1.153 п.14.1 ст.14 ПК України визначено, що податкова вимога - це письмова вимога контролюючого органу до платника податків щодо погашення суми податкового боргу.

Пунктом 59.5 ст.59 ПК України передбачено, що у разі якщо у платника податків, якому надіслано (вручено) податкову вимогу, сума податкового боргу збільшується (зменшується), погашенню підлягає вся сума податкового боргу такого платника податку, що існує на день погашення.

У разі якщо після направлення (вручення) податкової вимоги сума податкового боргу змінилася, але податковий борг не був погашений в повному обсязі, податкова вимога додатково не надсилається (не вручається).

Згідно з п.95.1 ст.95 ПК України, контролюючий орган здійснює за платника податків і на користь держави заходи щодо погашення податкового боргу такого платника податків шляхом стягнення коштів, які перебувають у його власності, а в разі їх недостатності - шляхом продажу майна такого платника податків, яке перебуває у податковій заставі, однак не раніше ніж через 30 календарних днів з дня надіслання (вручення) такому платнику податкової вимоги.

Джерела погашення податкового боргу платника податку визначені нормами ст.87 ПК України. Крім того, в силу приписів п.87.9 ст.87 цього Кодексу у разі наявності у платника податків податкового боргу контролюючі органи зобов`язані зарахувати кошти, що сплачує такий платник податків, в рахунок погашення податкового боргу згідно з черговістю його виникнення незалежно від напряму сплати, визначеного платником податків. У такому ж порядку відбувається зарахування коштів, що надійдуть у рахунок погашення податкового боргу платника податків відповідно до ст.95 цього Кодексу або за рішенням суду у випадках, передбачених законом.

Підпунктом 20.1.34. п.20.1 ст.20 ПК України визначено право контролюючих органів у випадках, встановлених законом, звертатися до суду щодо стягнення коштів платника податків, який має податковий борг.

Відповідно до абз.1 п.95.3 ст.95 ПК України стягнення коштів з рахунків платника податків у банках, обслуговуючих такого платника податків, та з рахунків платників податків у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, відкритих в органі, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів, здійснюється за рішенням суду, яке направляється до виконання контролюючим органам, у розмірі суми податкового боргу або його частини.

Згідно з п.95.4 ст.95 ПК України, контролюючий орган на підставі рішення суду здійснює стягнення коштів у рахунок погашення податкового боргу за рахунок готівки, що належить такому платнику податків. Стягнення готівкових коштів здійснюється у порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України.

Системний аналіз наведених норм матеріального права свідчить про те, що контролюючий орган може звернутися до адміністративного суду з позовом про стягнення податкового боргу з платників податків із дотриманням відповідних умов, встановлених пунктом 95.2 статті 95 ПК України, які надають право на примусове стягнення податкового боргу, у разі, якщо платник податку не сплатив узгоджену суму грошового зобов`язання протягом 60 днів після направлення платникові податків податкової вимоги.

Відтак, відповідно до положень Податкового кодексу України, податковий борг виникає виключно у разі наявності узгодженого податкового зобов`язання.

Як встановлено судом, податкове зобов`язання у даній справі було визначене виключно на підставі податкових повідомлень-рішень.

Таким чином, скасування податкових повідомлень-рішень означає відсутність узгодженого податкового зобов`язання, а відповідно і відсутність податкового боргу.

Рішення Одеського окружного адміністративного суду у справі №420/18474/25, яке набрало законної сили 19.02.2026 року, фактично спростовує підстави, на яких було ухвалено рішення у справі №420/21727/24.

Оскільки податкові повідомлення-рішення, що стали підставою для виникнення податкового боргу, визнані судом протиправними та скасовані, відсутня правова підстава для існування податкового боргу та його примусового стягнення.

Аналогічна правова позиція неодноразово висловлювалася Верховним Судом.

Так, у постанові Верховного Суду від 03.07.2018 року у справі №826/12123/16 зазначено, що податковий борг може існувати лише за наявності узгодженого податкового зобов`язання, визначеного відповідним податковим повідомленням-рішенням.

У постанові Верховного Суду від 02.06.2020 року у справі №826/7386/16 суд дійшов висновку, що у разі скасування податкового повідомлення-рішення відсутні правові підстави для існування податкового боргу.

Крім того, у постанові Верховного Суду від 15.04.2021 року у справі №640/18423/19 зазначено, що скасування податкового повідомлення-рішення свідчить про відсутність узгодженого податкового зобов`язання, а тому виключає можливість примусового стягнення податкового боргу.

Таким чином, правова позиція Верховного Суду підтверджує, що після скасування податкових повідомлень-рішень відсутні правові підстави для існування податкового боргу та його примусового стягнення.

Відповідно до статті 361 Кодексу адміністративного судочинства України, судове рішення може бути переглянуте за нововиявленими обставинами у разі встановлення істотних обставин, які існували на момент розгляду справи, але не були і не могли бути відомі суду.

У даному випадку такою обставиною є скасування податкових повідомлень-рішень, які були підставою для формування податкового боргу та подання позову контролюючим органом.

На момент ухвалення рішення у справі №420/21727/24 зазначені податкові повідомлення-рішення формально вважалися чинними, що і стало підставою для задоволення позову.

Разом з тим в подальшому судовим рішенням у справі №420/18474/25 встановлено їх протиправність та незаконність, що фактично свідчить про відсутність податкового боргу як такого.

Враховуючи викладене, суд приходить до висновку про наявність підстав для скасування рішення Одеського окружного адміністративного суду від 20 серпня 2024 року у справі № 420/21727/24 та прийняття нового рішення про відмову в задоволенні позовних вимог Головного управління ДПС в Одеській області до ОСОБА_1 про стягнення суми податкового боргу.

Розподіл судових витрат

Відповідно до ч.1 ст.143 КАС України суд вирішує питання щодо судових витрат у рішенні, постанові або ухвалі.

Відповідно до ч.1 ст.139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Враховуючи відмову в задоволенні позову та оскільки судові витрати на користь позивача не підлягали стягненню, оскільки він є суб`єктом владних повноважень, розподіл судових витрат у відповідності до вимог ст.139 КАС України судом не здійснюється.

Керуючись ст.ст.2, 6, 8, 9, 12, 14, 44, 139, 242-246 КАС України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Заяву ОСОБА_1 про перегляд за нововиявленими обставинами рішення Одеського окружного адміністративного суду від 20 серпня 2024 року в адміністративній справі за позовом Головного управління ДПС в Одеській області до ОСОБА_1 про стягнення суми податкового боргу задовольнити.

Рішення Одеського окружного адміністративного суду від 20 серпня 2024 року у справі № 420/21727/24 за позовом Головного управління ДПС в Одеській області до ОСОБА_1 про стягнення суми податкового боргу - скасувати.

Ухвалити нове рішення, яким в задоволенні позову Головного управління ДПС в Одеській області до ОСОБА_1 про стягнення суми податкового боргу відмовити.

Рішення набирає законної сили згідно ст.255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене до суду апеляційної інстанції за правилами, встановленими ст.ст.293, 295 та п.15-5 розділу VII Кодексу адміністративного судочинства України.

Рішення може бути оскаржено, згідно ст.295 КАС України, протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частину рішення суду, або розгляд справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Позивач: Головне управління ДПС в Одеській області (вул. Семінарська, 5, м. Одеса, 65044, код ЄДРПОУ ВП 44069166).

Відповідач: Фізична особа-платник податків ОСОБА_1 ( АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_2 ).

Суддя С.О. Cтефанов

.