Справа № 340/1360/26
Суддя: Р.І. БРЕГЕЙ
Дата ухвалення: 2026-03-24 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про відкриття провадження в адміністративній справі

24 березня 2026 року справа № 340/1360/26

Суддя Кіровоградського окружного адміністративного суду Брегей Р.І., розглянувши у м.Кропивницький адміністративний позов ОСОБА_1 до військової частини НОМЕР_1 (далі військова частина) про визнання протиправною бездіяльності і зобов`язання вчинити певні дії,

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до суду зі заявою до відповідача про визнання протиправною бездіяльності щодо нарахування і виплати усіх видів грошового забезпечення за період з 19 липня 2022 року по 19 травня 2023 року у належному розмірі.

Водночас просить суд зобов`язати військову частину перерахувати і виплатити кошти з урахуванням раніше виплачених сум.

Також просить суд визнати протиправною бездіяльність відповідача щодо перерахунку і виплати індексації грошового забезпечення за період з 19 липня 2022 року по 16 травня 2025 року із застосуванням базового місяця - березень 2018 року.

Просить суд зобов`язати відповідача вчинити такі дії.

ОСОБА_1 просить суд поновити строк звернення до суду.

Стверджує, що дізнався про порушене право із відповіді відповідача від 01 листопада 2025 року.

Зазначає, що 05 вересня 2024 року повідомили про визнання брата ( ОСОБА_2 ) зниклим безвісти.

Стверджує, що необхідний був час для оформлення документів і забезпечення прав і інтересів сім`ї брата.

12 березня 2026 року суд залишив без руху позовну заяву.

Надав час для подачі заяви про поновлення строку звернення до суду, вказавши інші підстави для його поновлення.

16 березня 2026 року представниця позивача подала заяву про поновлення строку звернення до суду.

Стверджує, що позивач звільнений з військової служби у зв`язку із тим, що брат визнаний зниклим безвісти.

Зазначає, що ОСОБА_1 активно шукає брата, особисто їздить до координаційних центрів і місць прибуття звільнених осіб, відвідує органи СБУ, Національної поліції України, Координаційний штаб з питань поводження з військовополоненими, подає запити та бере участь у ідентифікації.

Наполягає на тому, що позивач постійно перебуває у високому емоційному напруженні, позбавлений часу займатися своїми справами.

Суд, ознайомившись із матеріалами справи і клопотанням, зробив висновок про його задоволення з таких підстав.

Висновок про пропущення строку звернення до суду.

Так, за правовим висновком Верховного Суду у постанові від 21 березня 2025 року у справі №460/21394/23 не поширюється строк звернення до суду стосовно розгляду вимог, право на які виникли до 19 липня 2022 року.

Стосовно розгляду позовних вимог, право на які виникло після 19 липня 2022 року, поширюється строк звернення до суду.

Спір стосується питань проходження публічної (військової) служби.

Отже, відноситься до компетенції адміністративного суду.

Приписами частини 2 статті 233 КЗпП України (в редакції станом на 19 липня 2022 року, яка чинна досі) встановлено, що зі заявою про вирішення трудового спору у справах про звільнення працівник має право звернутися до суду в місячний строк з дня вручення копії наказу (розпорядження) про звільнення, а у справах про виплату всіх сум, що належать працівникові при звільненні, у тримісячний строк з дня одержання ним письмового повідомлення про суми, нараховані та виплачені йому при звільненні (стаття 116).

Отже, на день звернення до суду до правовідносин стосовно виплати коштів при звільненні поширюється строк звернення до суду.

Приписами частини 5 статті 122 КАС України передбачено, що для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Питання стосовно строку звернення до суду у справах щодо виплати заборгованості з грошового забезпечення військовослужбовців при звільненні зі служби досліджував Верховний Суд і зробив такий висновок (постанова від 25 квітня 2023 року у справі №380/15245/22).

38. Вирішуючи питання про те, якою нормою закону слід керуватися при розгляді цієї справи, Верховний Суд, зважаючи на гарантування конституційного права на своєчасне одержання винагороди за працю та рівність усіх працівників у цьому праві, наголошує, що положення статті 233 КЗпП України в частині, що стосуються строку звернення до суду у справах, пов`язаних з недотриманням законодавства про оплату праці, мають перевагу в застосуванні перед частиною п`ятою статті 122 КАС України.

39. Відповідно до частини другої статті 233 КЗпП України (у редакції, чинній до змін, внесених згідно із Законом України від 01.07.2022 №2352-IX) у разі порушення законодавства про оплату праці працівник має право звернутися до суду з позовом про стягнення належної йому заробітної плати без обмеження будь-яким строком.

40. Законом України від 01.07.2022 №2352-IX, який набрав чинності з 19 липня 2022 року, частини першу і другу статті 233 КЗпП України викладено в такій редакції:

Працівник може звернутися із заявою про вирішення трудового спору безпосередньо до суду в тримісячний строк з дня, коли він дізнався або повинен був дізнатися про порушення свого права, крім випадків, передбачених частиною другою цієї статті.

40.1. Із заявою про вирішення трудового спору у справах про звільнення працівник має право звернутися до суду в місячний строк з дня вручення копії наказу (розпорядження) про звільнення, а у справах про виплату всіх сум, що належать працівникові при звільненні, у тримісячний строк з дня одержання ним письмового повідомлення про суми, нараховані та виплачені йому при звільненні (стаття 116).

42. Отже, до 19 липня 2022 року КЗпП України не обмежував будь-яким строком право працівника на звернення до суду з позовом про стягнення належної йому заробітної плати. Після цієї дати строк звернення до суду з трудовим спором, у тому числі про стягнення належної працівнику заробітної плати, обмежений трьома місяцями з дня, коли працівник дізнався або повинен був дізнатися про порушення свого права.

Суд погоджується з правовим висновком Верховного Суду стосовно 3 місячного строку звернення до суду.

Отже, у справах щодо стягнення грошового забезпечення строк звернення до суду бере відлік не раніше дня звільнення зі служби.

У військової частини може бути заборгованість перед військовослужбовцем за тривалі періоди перед звільненням зі служби, яку зобов`язана виплатити у день звільнення.

3-ох місячний строк звернення до суду після звільнення не зменшує періоду часу, заборгованість за який мала бути виплачена, а лише встановлює час, упродовж якого військовослужбовець має право звернутися до суду зі заявою про виплату усієї заборгованості за весь час служби.

ОСОБА_1 проходив службу у військовій частині до 16 травня 2025 року.

Позов подано до суду 10 березня 2026 року.

Отже, пропущений 3-ох місячний строк звернення до суду, так як розпочав відлік з 17 травня 2025 року, а завершився 16 серпня того ж року.

ОСОБА_1 звернувся до відповідача зі заявою про перерахунок і виплату грошового забезпечення (28 жовтня 2025 року) за межами строку звернення суду.

Поважні причини пропущення строку звернення до суду існують в межах нього.

Тому надання відповідачем відповіді на звернення за межами строку звернення до суду не є поважною причиною пропущення строку звернення до суду, так як звернення надіслано за межами процесуального строку.

У наказі про звільнення з військової служби чітко зазначено про кошти, які належать при звільненні.

Тому позивач міг чітко виявити ознаки порушеного права у день звільнення з військової служби.

Трьох місяців з дня звільнення з військової служби було достатньо часу, щоб звернутися до відповідача для уточнення суми виплат і після отримання відповіді - до суду.

Рішенням Великої Палати Конституційного Суду України від 11 грудня 2025 року №1-р/2025 визнано неконституційною частину 1 статті 233 КЗпП України.

Висновок Конституційного Суду України стосувався строку звернення до суду працівника під час виконання трудових обов`язків, а не після звільнення з роботи.

До спірних правовідносин суд застосував приписи частини 2 статті 233 КЗпП України, які не визнанні неконституційними.

Таким чином ОСОБА_1 пропустив строк звернення до суду.

Причини пропуску строку звернення до суду пошук брата ( ОСОБА_2 ), який зник безвісти.

Саме з цієї підстави позивача звільнили з військової служби.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 активно шукає брата, особисто їздить до координаційних центрів і місць прибуття звільнених осіб, відвідує державні органи, Координаційний штаб з питань поводження з військовополоненими, подає запити та бере участь у ідентифікації.

Водночас позивач перебуває у високому емоційному напруженні, позбавлений часу займатися своїми справами.

Суд визнає поважними причини пропуску строку звернення до суду.

Підсумовуючи, суд зробив висновок про поновлення строку звернення до суду.

Приписами частини 1 статті 121 КАС України встановлено, що суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Позов поданий і оформлений з додержанням вимог статей 160-161 КАС України, а тому провадження у справі належить відкрити.

Керуючись приписами статті 257 КАС України, суд зробив висновок про розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження без виклику учасників справи.

Відповідно до приписів пункту 1 частини 1 статті 5 Закону України «Про судовий збір» позивач звільнений від сплати судового збору.

Керуючись ст.ст.123, 171, 257 КАС України, суд

У Х В А Л И В :

Задовільнити клопотання ОСОБА_1 .

Поновити ОСОБА_1 строк звернення до суду.

Відкрити спрощене позовне провадження (без виклику сторін).

Зобов`язати військову частину НОМЕР_1 надати до суду інформацію на запитання і документи:

- детальну інформацію про нарахування і виплату усіх видів грошового забезпечення у період з 19 липня 2022 року по 19 травня 2023 року;

- чи нараховувалась і виплачувалась позивачу у період з 19 липня 2022 року по 16 травня 2025 року індексація грошового забезпечення?

Запропонувати відповідачу надати відзив протягом 15 днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі.

Запропонувати позивачу надати до суду відповідь на відзив протягом 5 днів з дня отримання відзиву на позов.

Запропонувати відповідача подати заперечення протягом 5 днів з дня отримання відповіді на відзив.

Роз`яснити сторонам, що письмові заяви учасників справи (відзив на позовну заяву, відповідь на відзив, заперечення) направляються до суду і одночасно іншим учасникам справи.

Роз`яснити сторонам їх процесуальні права та обов`язки, що встановлені приписами статей 44-46 КАС України.

Зобов`язати відповідача, як суб`єкта владних повноважень, надати до дня судового засідання у разі заперечення проти позову всі матеріали, що були або мали бути взяті ним до уваги при вчиненні оскарженої бездіяльності.

Ухвала не може бути оскаржена.

Суддя Кіровоградського

окружного адміністративного суду Р.І. БРЕГЕЙ