Справа № 640/34755/21
Суддя: Вісьтак М.Я.
Дата ухвалення: 2026-03-24 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позову без розгляду

24 березня 2026 року Справа № 640/34755/21

Київський окружний адміністративний суд у складі: головуючої судді Вісьтак М.Я., за участі секретаря судового засідання Драголи В.Я.,

позивач ОСОБА_1 - не з`явився,

представник відповідача Департамент з питань виконання кримінальних покарань не з`явився,

представник відповідача Головне управління Пенсійного фонду України в місті Києві не з`явився,

розглянувши у приміщенні Київського окружного адміністративного суду у відкритому судовому засіданні за правилами спрощеного позовного провадження в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін матеріали адміністративного позову ОСОБА_1 до Департаменту з питань виконання кримінальних покарань, до Головного управління Пенсійного фонду України в місті Києві про визнання протиправними дії, зобов`язання вчинити певні дії,

встановив:

До Окружного адміністративного суду міста Києва звернувся ОСОБА_1 до Департаменту з питань виконання кримінальних покарань, до Головного управління Пенсійного фонду України в місті Києві з позовом, в якому просить суд:

-визнати протиправними дії Департаменту з питань виконання кримінальних покарань щодо відмови ОСОБА_1 у наданні та дачі до Головного управління Пенсійного фонду України у місті Києві довідки щодо розміру грошового утримання;

- зобов?язати Департамент з питань виконання кримінальних покарань:

1) виготовити та надати довідку про розмір грошового забезпечення ОСОБА_1 станом на: з 05.03.2019 року по 28.01.2020 року; з 29.01.2020 року, та у подальшому, станом на 1 січня 2021 року, визначивши розміри посадових окладів та окладів за військове звання шляхом множення розмірів прожиткових мінімумів для працездатних осіб, встановлених законом на 01 січня календарного року, станом на 01.01.2019 року, 01.01.2020 р. та 01.01.2021 р., встановлених Законами України "Про Державний бюджет України» на 2019 рік, 2020 рік та 2021 рік на відповідний тарифний коефіцієнт згідно додатків 1,12,13,14 до Постанови КМУ Nє704 та Наказу Міністра оборони України від 01.03.2018 Nє 90, із зазначенням відомостей про розміри усіх щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (надбавок, доплат, підвищень) та премії, для здійснення обчислення та перерахунків основного розміру пенсії;

2) подати до Головного управління Пенсійного фонду України у місті Києві оновлені Довідки про розмір грошового забезпечення для перерахунку пенсії ОСОБА_1 за відповідної посадою або аналогічної його останній штатній посаді;

-визнати протиправними дії Головного Управління Пенсійного фонду України в м. Києві щодо відмови у перерахунку пенсії ОСОБА_1 ;

-зобов?язати Головне управління Пенсійного фонду України в місті Києві виконати перерахунок та виплату пенсії ОСОБА_1 відповідно до законодавчо встановленого розміру грошового забезпечення;

-зобов?язати Головне управління Пенсійного фонду України в місті Києві в подальшому виконувати перерахунок та виплату пенсії ОСОБА_1 відповідно до законодавства України.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями, для розгляду і вирішення адміністративної справи № 640/34755/21 визначено суддю Григоровича П.О.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 30 листопада 2021 року адміністративну справу прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі.

Суд зазначає, що супровідним листом Окружного адміністративного суду міста Києва від 19.02.2024 року матеріали справи були надіслані до Київського окружного адміністративного суду. Адміністративну справу отримано 31.10.2025 року, що підтверджується штампом вхідної кореспонденції (вх. № 55679).

Відповідно до Розпорядження Київського окружного адміністративного суду від 09.10.2025 № 456-р/ка здійснено автоматизований розподіл згідно з переліком адміністративних справ, які не розглянуті Окружним адміністративним судом міста Києва та передані до Київського окружного адміністративного суду відповідно до Закону України № 2825-ІХ.

Таким чином, протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями Київського окружного адміністративного суду для розгляду зазначеної справи 31.10.2025 визначено головуючого суддю Вісьтак М. Я.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 11.11.2025 адміністративну справу прийнято до провадження за правилами спрощеного позовного провадження без проведення судового засідання.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 02.02.2026 призначено судове засідання на 27.02.2026 та визнано обов`язковою явку позивача у судове засідання.

Відповідно до довідки Київського окружного адміністративного суду від 27 лютого 2026 року судове засідання знято з розгляду у зв`язку з перебуванням судді на лікарняному.

У подальшому, суд здійснив виклик сторін в судове засідання на 13.03.2026, що підтверджується повістками про виклик, наявних в матеріалах справи.

Позивач у судове засідання, призначене на 13.03.2026, не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином та своєчасно відповідно до приписів Кодексу адміністративного судочинства України.

У подальшому, суд здійснив виклик сторін в судове засідання на 24.03.2026, що підтверджується повістками про виклик, наявних в матеріалах справи.

Копія ухвали суду про відкладення розгляду справи від 16.03.2026 та повістка про виклик були направлені позивачу на поштову адресу, що підтверджується копією трекінгу АТ «УКРПОШТА» (поштове відправлення № R 99),

Позивач у судове засідання, призначене на 24.03.2026, не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином та своєчасно відповідно до приписів Кодексу адміністративного судочинства України.

Позиція учасників справи.

Позивач ОСОБА_1 , явку якого суд визнав обов`язковою, був належним чином та завчасно повідомлений про дату, час і місце розгляду справи, проте повторно не з`явився в судове засідання. Клопотання про відкладення розгляду справи або її розгляд за його відсутності не подав, причин неявки суду не повідомив.

Представник відповідача Департаменту з питань виконання кримінальних покарань не з`явився в судове засідання, подав клопотання про розгляд справи за відсутності представника.

Представник відповідача Головного управління Пенсійного фонду України в місті Києві не з`явився в судове засідання. Клопотання про відкладення розгляду справи або її розгляд за його відсутності не подав, причин неявки суду не повідомив.

Вирішуючи питання про залишення адміністративного позову без розгляду, керуючись положеннями статті 240 Кодексу адміністративного судочинства України, суд встановив наступне.

Як вбачається з матеріалів справи, сторона позивача не з`явилась у судові засідання, призначені на 13 березня 2026 року та 24 березня 2026 року, хоча була належним чином повідомлений про дату, час і місце їх проведення. Клопотання про відкладення розгляду справи чи її розгляд за його відсутності суду не подавав, причин неявки суду невідомі.

Відповідно до частини другої статті 55 Конституції України кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.

Передбачене пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) право особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондується з обов`язком добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження (пункт 35 рішення Європейського суду з прав людини від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» «Union Alimentaria Sanders S.A. v. Spain»).

Отже, у дотриманні стандартів доступу до суду, передбачених пунктом 1 статті 6 Конвенції, важливе значення має добросовісна поведінка позивача та його представника.

Згідно з частиною другою статті 44 Кодексу адміністративного судочинства України учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Відповідно до норми частини першої статті 45 КАС України зловживання процесуальними правами не допускається.

Суд зазначає, що будучи ініціатором судового розгляду справи, позивач в першу чергу має активно, не зловживаючи, використовувати власні процесуальні права, тобто здійснювати їх з метою, з якою такі права були надані. При цьому, визначальними процесуальними обов`язками позивача є забезпечення представництва власних інтересів при розгляді адміністративної справи, дотримання процесуальних строків.

Слід також враховувати правову позицію Європейського суду з прав людини, зокрема, у справі «Пономарьов проти України», згідно з якою сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Отже, ініціювавши судовий розгляд справи, позивач насамперед повинен активно використовувати визначені законом процесуальні права, здійснювати їх з метою, з якою такі права надано. Реалізація особою процесуальних прав невіддільна від виконання нею процесуального обов`язку щодо сприяння встановленню в судовому процесі дійсних обставин у справі з метою отримання правосудного судового рішення.

Наслідки неявки в судове засідання учасника справи визначені статтею 205 КАС України.

Так, відповідно до вимог частини першої статті 205 КАС України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи, за умови що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Згідно з пунктами 1-2 частини третьої цієї статті, якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі: неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки; повторної неявки в судове засідання учасника справи (його представника), незалежно від причин неявки.

Частиною п`ятою статті 205 КАС України передбачено, що у разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду, якщо неявка перешкоджає розгляду справи. Якщо відповідач наполягає на розгляді справи по суті, справа розглядається на підставі наявних у ній доказів. До позивача, який не є суб`єктом владних повноважень, положення цієї частини застосовуються лише у разі повторної неявки.

Приписи статті 205 КАС України є певною формою реалізації гарантій особи на звернення до суду за захистом свого порушеного права чи обмеження свобод. У них презюмується, що кожен, хто звертається до суду за захистом свого права, відповідно до принципів верховенства права, рівності усіх учасників судового процесу перед законом і судом, гласності і відкритості судового процесу, змагальності сторін, диспозитивності та офіційного з`ясування всіх обставин у справі буде активним учасником судового провадження, зможе безпосередньо чи опосередковано через свого представника отримати судовий захист свого права.

Правила цієї статті встановлюють умови та підстави, спрямовані на те, щоб учасники судового процесу й, зокрема, суд не могли свавільно обмежити право особи на судовий розгляд справи по суті заявлених вимог через ухвалення будь-якого виду судового рішення, що припинить провадження у справі. Водночас правила цієї статті встановлюють наслідки та умови, які можуть настати для особи, яка не дотримується правил (процесу) судового провадження.

Частина п`ята статті 205 КАС України сформульована таким чином, що дає суду можливість залишити позовну заяву без розгляду, що має вигляд застосування до особи, яка ініціювала позовне провадження, своєрідної форми відповідальності за дії, пов`язані з неявкою на засідання суду.

Аналогічний правовий висновок викладений у постановах Великої Палати Верховного Суду від 16.11.2023 у справі № 9901/221/21, від 20.07.2023 у справі № 9901/439/21 та від 10.10.2024 у справі №990/147/23.

Законодавче формулювання у частині п`ятій статті 205 КАС України «…якщо неявка перешкоджає розгляду справи» означає, що суд може розглянути позов по суті, однак не зобов`язаний цього робити. Це законодавче формулювання змістовно викладене у вигляді умови, яка в кожному конкретному випадку (правовій ситуації, казусові) повинна оцінюватися окремо в межах відповідних спірних правовідносин, які диктують її застосування.

Саме такий правовий висновок викладено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 24.10.2024 у справі №990/228/23.

Пунктом 4 частини першої статті 240 КАС України встановлено, що суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, якщо позивач не прибув (повторно не прибув, якщо він не є суб`єктом владних повноважень) у підготовче засідання чи у судове засідання без поважних причин або не повідомив про причини неявки, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності.

З огляду на викладене суд вважає, що неявки позивача та його представників в судові засідання перешкоджають повноцінному розгляду справи, оскільки позбавляють суд можливості встановити всі обставини справи, необхідні для вирішення спору.

З урахуванням викладеного, враховуючи, що позивач не прибув у судові засідання по справі, які були проведені 13.03.2026 та 24.03.2026 без поважних причин, про дату, час і місце судового розгляду був сповіщений належним чином та завчасно, заяву про розгляд справи за відсутності представника позивача суду не подавав, суд дійшов висновку про наявність підстав для залишення позовної заяви без розгляду.

Аналогічний правовий висновок щодо необхідності залишення позову без розгляду у подібних ситуаціях викладено у численних судових рішеннях Верховного Суду, зокрема, ухвалах від 27.11.2023 у справі №9901/65/21, від 14.11.2023 у справі №990/89/23, від 21.09.2023 у справі №9901/143/21, постанові Великої Палати Верховного Суду від 21.09.2023 у справі №9901/471/21, постанові Верховного Суду від 13.01.2026 у справі №826/9845/18.

Керуючись статтями 205, 240, 243, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суд-

у х в а л и в:

Адміністративний позов ОСОБА_1 до Департаменту з питань виконання кримінальних покарань, до Головного управління Пенсійного фонду України в місті Києві про визнання протиправними дії, зобов`язання вчинити певні дії залишити без розгляду.

Копію ухвали суду надіслати учасникам справи (їх представникам).

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення. Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або у судовому засіданні у разі неявки учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженнні, набирає законної сили з моменту її підписання.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо у судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного тексту ухвали.

Суддя Вісьтак М.Я.