Справа № 380/2113/26
Суддя: Лунь Зоряна Іванівна
Дата ухвалення: 2026-03-25 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

25 березня 2026 рокусправа № 380/2113/26

Львівський окружний адміністративний суд у складі судді Лунь З.І. розглянув у письмовому провадженні за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом Яворівської окружної прокуратури Львівської області в інтересах держави до Івано-Франківської селищної ради Яворівського району Львівської області про визнання протиправною бездіяльності, зобов`язання вчинити дії.

в с т а н о в и в:

Яворівська окружна прокуратура (місцезнаходження: 81500, Львівська область, м. Яворів, вул. Львівська, 25, код ЄДРПОУ ) звернулася до Івано-Франківської селищної ради (місцезнаходження: 81070, Львівська область, Яворівський район, смт. Івано Франкове, площа Ринок, буд. 1, ), в якому просить суд:

-визнати протиправною бездіяльність Івано-Франківської селищної ради Яворівського району Львівської області щодо не проведення відповідно до вимог чинного законодавства нормативної грошової оцінки земель населеного пункту с. Лісопотік на території Івано-Франківської селищної ради Яворівського району Львівської області;

-зобов`язати Івано-Франківську селищну раду Яворівського району Львівської області відповідно до вимог чинного законодавства України забезпечити проведення нормативної грошової оцінки земель населеного пункту с. Лісопотік на території Івано-Франківської селищної ради Яворівського району Львівської області.

Обґрунтовуючи позовні вимоги, позивач вказує, що Яворівською окружною прокуратурою Львівської області за результатами вивчення стану дотримання вимог законодавства при визначенні розміру орендної плати за землі комунальної власності на підвідомчій окружній прокуратурі території, з метою встановлення наявності підстав для представництва інтересів держави в суді, виявлено порушення вимог чинного земельного законодавства в діяльності Івано-Франківської селищної ради Яворівського району Львівської області. За даними довідника показників нормативної грошової оцінки земель населених пунктів на 2025 оціночний рік станом 19.01.2026 оновлення нормативної грошової оцінки земель потребує с. Лісопотік Яворівського району Львівської області. З наданої Головним управлінням Держгеокадастру у Львівській області інформації встановлено, що нормативну грошову оцінку с.Лісопотік на території Івано-Франківської сільської ради Яворівського району Львівської області проведено ще у 2015році та станом на 30.10.2025 така потребує оновлення. За інформацією, яка надійшла до прокуратури від відповідача 24.10.2025, на розгляд сесії, яка відбулась 24.10.2025, було винесене питання «Про надання дозволу на виготовлення технічної документації з нормативно грошової оцінки земель населених пунктів Івано-Франківської селищної ради Яворівського району Львівської області», однак за результатами голосування рішення не прийняте. Отже станом на даний час нормативна грошова оцінка земель не території с. Лісопотік не проведена та відповідачем не вжито належних та достатніх заходів для оновлення нормативної грошової оцінки земель вказаного населеного пункту. Наведене свідчить про порушення інтересів держави у сфері земельних відносин та спричиняє ненадходження коштів до місцевого бюджету у вигляді, зокрема плати за землю (земельного податку та орендної плати). Просить задовольнити позов та зобов`язати відповідача вчинити відповідні заходи.

Ухвалою від 09.02.2026 відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін та запропоновано відповідачу у п`ятнадцятиденний строк з дня отримання зазначеної ухвали, надати (надіслати) суду відзив на позов, а також всі письмові та електронні докази.

Сторони про відкриття провадження у справі були повідомлені судом належним чином.

06.03.2026 на адресу суду від представника позивача надійшло клопотання, у якому просив розгляд справи проводити в судовому засіданні з повідомленням сторін.

Ухвалою від 11.03.2026 у задоволенні клопотання представника позивача про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження в судовому засіданні з повідомленням сторін відмовлено.

20.03.2026 через підсистему «Електронний суд» представник позивача подав клопотання, у якому просив об`єднати для спільного розгляду в одне провадження адміністративні справи, а саме справу №380/2113/26 за позовом Яворівської окружної прокуратури Львівської області в інтересах держави до Івано-Франківської селищної ради Яворівського району Львівської області про визнання протиправною бездіяльності, зобов`язання вчинити дії до справи №380/2109/26 за позовом Яворівської окружної прокуратури Львівської області до Івано-Франківської селищної ради Яворівського району Львівської області про визнання протиправною бездіяльності, зобов`язання вчинити дії.

Ухвалою від 25.03.2026 у задоволенні клопотання представника позивача про об`єднання для спільного розгляду в одне провадження відмовлено.

Відповідач заяви про визнання позову чи відзив на позовну заяву в строки, передбачені ст.261 Кодексу адміністративного судочинства України до суду не надав.

Згідно з ч.2 ст.175 КАС України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд має право вирішити спір за наявними матеріалами справи.

Інших заяв по суті справи до суду не надходило.

Суд встановив таке.

Яворівська окружна прокуратура в порядку статті 23 Закону України «Про прокуратуру» 21.10.2025 звернулася до Івано-Франківської селищної ради із запитом про надання інформації такого змісту:

«З інформації ГУ Держтеокадастру у Львівській області встановлено, що нормативну грошову оцінку смт. Івано-Франкове, сіл Бірки, Буда, Великі гори, Верхутка, Діброва, Дубровиця, Задебрі, Затока, Кожичі, Лелехівка, Лісопотік, Лозино, Мальчиці, Озерське, Поріччя, Рокитне, Середній Горб, Ставки, Страдч, Турича, Ямельня, Ясниська на території Івано-Франківської селищної ради проведено ще в період 2013-2016 років.

З метою встановлення наявності підстав для представництва інтересів держави, керуючись абз. 4 ч. 4 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» прошу надати наступну інформацію та документи, що її підтверджують, зокрема:

- зазначити причини тривалого невжиття селищною радою заходів щодо оновлення нормативної грошової оцінки зазначених населених пунктів;

- надати копії рішень органів місцевого самоврядування, якими затверджено технічну документацію з нормативної грошової оцінки земель на території вищевказаних населених пунктів;

- вказати чи планується селищною радою вжиття заходів щодо приведення нормативної грошової оцінки земель на території зазначених населених пунктів у відповідність до норм ст. 18 Закону України «Про оцінку земель».

Також 21.10.2025 Яворівська окружна прокуратура звернулася в порядку статті 23 Закону України «Про прокуратуру» до Головного управління Держгеокадастру у Львівській області з запитом про надання інформації про кількість населених пунктів Івано-Франківської ОТГ, які потребують оновлення нормативної грошової оцінки земель, з проханням вказати конкретно які саме та рік останнього проведення нормативної грошової оцінки земель.

Головне управління Держгеокадастру у Львівській області листом від 30.10.2025 повідомило, що оновлення нормативної грошової оцінки земель населених пунктів, у яких до закінчення 2025 року спливає 5-7 річний термін проведення нормативної грошової оцінки земель, станом на 30.10.2025 на території Івано-Франківської селищної ради потребують: смт. Івано-Франкове 2014 р., с. Бірки - 201б р., с. Буда 2015 р., с. Великі Гори 2015 р., с. Верхутка 2015 р., с Діброва 2016 р., с. Дубровиця 2015 р., с. Задебрі 2015 р., с. Затока 2014 р., с. Кожичі 2013 р., с. Лелехівка 2015 р., с. Лісопотік 2015 р., с. Лозино 2015 р., с. Мальчиці 2017 р., с. Озерське 2015 р., с. Поріччя - 2013р., с. Рокитне 2016 р., с. Середній Горб 2015 р., с. Ставки 2015 р., с. Страдч 2013 р., с. Турича 2015 р., с. Ямельня 2013 р., с. Ясниська 2015 р.

Івано-Франківська Селищна рада Яворівського району Львівської області листом від 29.10.2025 №04-07/2668 повідомила, що на розгляд LXXVII-ої сесії Івано-Франківської селищної ради VIII скликання 24.10.2025 Івано-Франківської селищної ради було винесене питання «Про надання дозволу на виготовлення технічної документації з нормативної грошової оцінки земель населених пунктів Івано-Франківської селищної ради Яворівського району Львівської області». За результатами голосування рішення не прийняте.

Додатком до листа долучено копію аркуша «Результати поіменного голосування депутатів на LXXVII-ої сесії Івано-Франківської селищної ради VIII скликання 24 жовтня 2025 року з питання «Про надання дозволу на виготовлення технічної документації з нормативної грошової оцінки земель населених пунктів Івано-Франківської селищної ради Яворівського району Львівської області».

Вважаючи протиправною бездіяльність Івано-Франківської селищної ради Яворівського району Львівської області щодо невиконання вимог чинного законодавства України щодо виготовлення технічної документації з нормативної грошової оцінки земель населеного пункту с. Лісопотік та подальшого її затвердження, Яворівська окружна прокуратура Львівської області в інтересах держави звернулася з цим позовом до суду.

Щодо підстав для здійснення прокурором представництва інтересів держави у межах спірних правовідносин суд зазначає таке.

За змістом статті 131-1 Конституції України в Україні діє прокуратура, яка здійснює, зокрема, представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

У Законі України 14 жовтня 2014 року № 1697-VII «Про прокуратуру» закріплено вичерпний перелік підстав для здійснення прокуратурою представництва інтересів держави в суді у некримінальних провадженнях.

Отже, виключними випадками, за яких прокурор може здійснювати представництво інтересів держави в суді, є порушення або загроза порушення інтересів держави.

Право на звернення прокурора або його заступника до суду в інтересах держави передбачене статтями 2, 23 Закону України «Про прокуратуру» від 14.10.2014 №1697-VІІ (надалі, також Закон №1697-VІІ) та статтею 53 Кодексу адміністративного судочинства України (надалі, також КАС України).

Згідно з частинами 1, 3, 4 статті 23 Закону №1697-VІІ представництво прокурором інтересів громадянина або держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів громадянина або держави, у випадках та порядку, встановлених законом. Прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді.

Як визначено частинами 4, 5 статті 53 КАС України прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, визначених статтею 169 цього Кодексу. У разі відкриття провадження за позовною заявою, поданою прокурором в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, зазначений орган набуває статусу позивача. У разі відсутності такого органу або відсутності у нього повноважень щодо звернення до суду прокурор зазначає про це в позовній заяві і в такому разі прокурор набуває статусу позивача.

Відповідно до пункту 2 резолютивної частини рішення Конституційного Суду України від 08.04.1999 №3-рп/99 під поняттям орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах, потрібно розуміти орган державної влади чи орган місцевого самоврядування, якому законом надані повноваження органу виконавчої влади.

При вирішенні справи суд бере до уваги, що інтереси держави є оціночним поняттям, а тому прокурор, в кожному конкретному випадку, самостійно визначає порушення матеріальних або інших інтересів держави, обґрунтовує у позовній заяві необхідність їх захисту та зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах.

Враховуючи позицію Верховного Суду, викладену в постанові від 03.12.2019 у справі №920/121/19, суд зазначає, що поняття "інтереси держави" охоплюють широке і водночас чітко не визначене коло законних інтересів, які не піддаються точній класифікації, а тому їх наявність повинна бути предметом самостійної оцінки суду у кожному конкретному випадку звернення прокурора з позовом. Надмірна формалізація "інтересів держави", особливо у сфері публічних правовідносин, може призвести до необґрунтованого обмеження повноважень прокурора на захист значущих інтересів там, де це дійсно потрібно (аналогічна позиція викладена у постановах Верховного Суду від 25.04.2018 у справі №806/1000/17, від 26.07.2018 у справі №926/1111/15 і від 08.02.2019 у справі №915/20/18).

Державний інтерес знаходить свій вияв у підтримці такого стану суспільних відносин, який би повною мірою відповідав конституційним засадам правового регулювання та забезпечував баланс інтересів усіх членів суспільства в їх взаємовідносинах між собою та державою.

З наведеного слідує, що інтереси держави спрямовані на забезпечення гарантій державної влади та ефективного функціонування її інститутів та органів задля захисту та реалізації прав і свобод територіальних громад.

Окрім того, необхідно зазначити, що у даному спорі має місце триваюче правопорушення, тобто проступок, пов`язаний з тривалим, неперервним невиконанням обов`язків, передбачених законом. Триваючі правопорушення характеризуються тим, що особа, яка вчинила якісь певні дії чи бездіяльність, перебуває надалі у стані безперервного продовження цих дій (бездіяльності). Ці дії безперервно порушують закон протягом якогось часу. Іноді такий стан продовжується значний час і увесь час винний безперервно вчиняє правопорушення у вигляді невиконання покладених на нього обов`язків. Триваюче правопорушення припиняється лише у випадку усунення стану за якого об`єктивно існує цей обов`язок, виконанням обов`язку відповідним суб`єктом або припиненням дії відповідної норми закону.

Аналогічні за змістом правові висновки містяться, зокрема, у постановах Верховного Суду України від 25.03.2008 у справі №21-2343в007 та у постановах Верховного Суду від 11.04.2018 у справі №804/401/17, від 23.11.2018 у справі №489/4756/16-а, від 11.11.2019 у справі №487/4899/15-а, від 30.01.2020 у справі №133/1173/17, від 28.04.2020 у справі №822/973/17, від 15.05.2020 у справі №361/6571/16-а.

Такі аргументи позивача суд бере до уваги.

З огляду на викладене суд дійшов висновку, що при зверненні з цим позовом до суду прокурор на виконання вимог статті 23 Закону України «Про прокуратуру» та статті 53 КАС України обґрунтував наявність у нього підстав для представництва інтересів держави, вказав, у чому саме полягає порушення інтересів держави, та визначив органи, уповноважені державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах.

Надаючи правову оцінку відносинам, що виникли між сторонами, суд зазначає таке.

Відповідно до статті 19 Конституції України правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством. Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Як закріплено у частині 1 статті 10 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» від 21.05.1997 №280/97-ВР (далі - Закон №280/97-ВР) сільські, селищні, міські ради є органами місцевого самоврядування, що представляють відповідні територіальні громади та здійснюють від їх імені та в їх інтересах функції і повноваження місцевого самоврядування, визначені Конституцією України, цим та іншими законами.

Відповідно до пункту 1 частини 1 статті 9 Закону №280/97-ВР до відання виконавчих органів сільських, селищних, міських рад належать: власні (самоврядні) повноваження: управління в межах, визначених радою, майном, що належить до комунальної власності відповідних територіальних громад.

Згідно з частиною 3 статті 16 Закону №280/97-ВР матеріальною і фінансовою основою місцевого самоврядування є рухоме і нерухоме майно, доходи місцевих бюджетів, інші кошти, земля, природні ресурси, що є у комунальній власності територіальних громад сіл, селищ, міст, районів у містах, а також об`єкти їхньої спільної власності, що перебувають в управлінні районних і обласних рад.

Згідно з частиною 1 статті 63 Закону №280/97-ВР доходи місцевих бюджетів формуються за рахунок власних, визначених законом, джерел та закріплених у встановленому законом порядку загальнодержавних податків, зборів та інших обов`язкових платежів.

Пунктом 271.1 статті 271 Податкового кодексу України (далі Податковий кодекс) визначено, що базою оподаткування плати за землю є нормативна грошова оцінка земельних ділянок з урахуванням коефіцієнта індексації, визначеного відповідно до порядку, встановленого розділом XII ПК України, а у разі якщо нормативну грошову оцінку не проведено - площа земельних ділянок.

Положеннями пункту 289.1 статті 289 Податкового кодексу передбачено, що для визначення розміру податку та орендної плати використовується нормативна грошова оцінка земельних ділянок з урахуванням коефіцієнта індексації, визначеного відповідно до законодавства.

Отже, нормативна грошова оцінка земель є основою для визначення розміру орендної плати для земель державної і комунальної власності, а її своєчасне оновлення позитивно впливає на дохідну частину місцевого бюджету.

Правові засади проведення оцінки земель, професійної оціночної діяльності у сфері оцінки земель в Україні та спрямований на регулювання відносин, пов`язаних з процесом оцінки земель, забезпечення проведення оцінки земель, з метою захисту законних інтересів держави та інших суб`єктів правовідносин у питаннях оцінки земель, інформаційного забезпечення оподаткування та ринку земель визначає Закон України «Про оцінку земель» від 11.12.2003 №1378-IV (далі Закон №1378-IV).

Відповідно до статті 2 Закону №1378-IV правове регулювання оцінки земель здійснюється відповідно до Конституції України, Земельного кодексу України, Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні», цього Закону, законів України, інших нормативно-правових актів, прийнятих відповідно до них.

Згідно до статті 3 Закону №1378-IV об`єктами оцінки земель є: територія адміністративно-територіальних одиниць або їх частин, території оціночних районів та зон, земельні ділянки чи їх частини або сукупність земельних ділянок і прав на них, у тому числі на земельні частки (паї), у межах території України.

Згідно з частиною 5 статті 5 Закону №1378-IV нормативна грошова оцінка земельних ділянок використовується для визначення розміру земельного податку, державного мита при міні, спадкуванні (крім випадків спадкування спадкоємцями першої та другої черги за законом (як випадків спадкування ними за законом, так і випадків спадкування ними за заповітом) і за правом представлення, а також випадків спадкування власності, вартість якої оподатковується за нульовою ставкою) та даруванні земельних ділянок згідно із законом, орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності, плати за суборенду (у разі передачі в суборенду земельних ділянок державної власності, які орендуються акціонерним товариством, товариством з обмеженою відповідальністю, 100 відсотків акцій (часток) у статутному капіталі якого належать державі, що утворилося шляхом перетворення державного підприємства, у постійному користуванні якого перебували такі земельні ділянки), втрат лісогосподарського виробництва, а також при розробці показників та механізмів економічного стимулювання раціонального використання та охорони земель./

Статтею 13 Закону №1378-IV унормовано випадки, за яких проведення грошової оцінки земельних ділянок є обов`язковим.

Так, частиною 1 статті 13 Закону №1378-IV визначено, що нормативна грошова оцінка земельних ділянок проводиться у разі: визначення розміру земельного податку; визначення розміру орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності, плати за суборенду (при передачі в суборенду земельних ділянок державної власності, які орендуються акціонерним товариством, товариством з обмеженою відповідальністю, 100 відсотків акцій (часток) у статутному капіталі якого належать державі, що утворилося шляхом перетворення державного підприємства, у постійному користуванні якого перебували такі земельні ділянки); визначення розміру державного мита при міні, спадкуванні (крім випадків спадкування спадкоємцями першої та другої черги за законом (як випадків спадкування ними за законом, так і випадків спадкування ними за заповітом) і за правом представлення, а також випадків спадкування власності, вартість якої оподатковується за нульовою ставкою) та даруванні земельних ділянок згідно із законом; визначення втрат лісогосподарського виробництва; розробки показників та механізмів економічного стимулювання раціонального використання та охорони земель; відчуження земельних ділянок державної, комунальної власності, якщо відповідно до закону ціна продажу таких земельних ділянок визначається з використанням нормативної грошової оцінки земельних ділянок; проведення інвентаризації масиву земель сільськогосподарського призначення (у разі якщо попередня нормативна грошова оцінка земельних ділянок у цьому масиві не проводилася протягом 5 років до дня прийняття уповноваженим органом рішення про проведення такої інвентаризації).

Відповідно до частин 1-3 статті 15 Закону №1378-IV підставою для проведення оцінки земель (бонітування ґрунтів та нормативної грошової оцінки земельних ділянок) є рішення органу виконавчої влади або органу місцевого самоврядування.

Нормативна грошова оцінка земельних ділянок може проводитися також на підставі договору, який укладається заінтересованими особами в порядку, встановленому законом.

Підставами для проведення експертної грошової оцінки земельної ділянки є договір, який укладається заінтересованими особами в порядку, встановленому законом, а також рішення суду.

Згідно до статті 18 Закону №1378-IV нормативна грошова оцінка земельних ділянок проводиться відповідно до норм, правил, а також інших нормативно-правових актів на землях усіх категорій та форм власності.

Нормативна грошова оцінка земельних ділянок проводиться:

розташованих у межах населених пунктів незалежно від їх цільового призначення не рідше ніж один раз на 5-7 років;

розташованих за межами населених пунктів земельних ділянок сільськогосподарського призначення не рідше ніж один раз на 5-7 років, а несільськогосподарського призначення не рідше ніж один раз на 7-10 років.

Нормативна грошова оцінка земельних ділянок проводиться особами, які є розробниками документації із землеустрою відповідно до Закону України «Про землеустрій».

Відповідно до частини 1 статті 23 Закону №1378-IV технічна документація з бонітування ґрунтів та нормативної грошової оцінки земельних ділянок затверджується відповідною сільською, селищною, міською радою. Протягом місяця з дня надходження технічної документації з бонітування ґрунтів, нормативної грошової оцінки відповідна сільська, селищна, міська рада розглядає та приймає рішення про затвердження або відмову в затвердженні такої технічної документації (крім випадків, визначених частиною третьою цієї статті).

Аналіз наведених норм дає підстави стверджувати, що законодавцем унормовано як періодичність проведення нормативної грошової оцінки земельних ділянок, так і суб`єктів таких правовідносин. При цьому не дотримання періодичності проведення нормативної грошової оцінки земель суб`єктами, до повноважень яких віднесено вирішення таких питань, свідчить про бездіяльність цих суб`єктів.

Інформацією Головного управління Держтеокадастру у Львівській області від 30.10.2025 підтверджується, що станом на 30.10.2025 оновлення нормативно-грошової оцінки потребує с.Лісопотік Яворівського району Львівської області, у якому востаннє така проводилася у 2015році.

З відповіді Івано-Франківської селищної ради від 29.10.2025 №04-07/2668 на запит Яворівської окружної прокуратури від 21.10.2025 щодо надання копії рішень органів місцевого самоврядування, якими затверджено технічну документацію з нормативної грошової оцінки земель на території с.Лісопотік Яворівського району Львівської області, суд встановив, що за результатами голосування винесеного на розгляд LXXVII-ої сесії Івано-Франківської селищної ради VIII скликання 24 жовтня 2025 року Івано-Франківської селищної ради питання «Про надання дозволу на виготовлення технічної документації з нормативної грошової оцінки земель населених пунктів Івано-Франківської селищної ради Яворівського району Львівської області» рішення не було прийняте.

Причиною такого стало утримання 10 депутатів при голосуванні за винесене на розгляд сесії питання, що підтверджується аркушем результатів поіменного голосування депутатів від 24.10.2025.

Матеріали справи не містять жодних пояснень на обґрунтування поведінки депутатів селищної ради, які ухиляються від виконання ними визначених Законом №280/97-ВР та Законом №1378-IV обов`язків по прийняттю рішення зі спірного питання.

Відповідачем не надано суду будь-яких доказів на підтвердження вчинення ним дій, спрямованих на винесення повторно на розгляд сесії питання про надання дозволу на виготовлення технічної документації з нормативної грошової оцінки земель населених пунктів Івано-Франківської селищної ради, зокрема с.Лісопотік.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 КАС України, завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Суд ураховує позицію Верховного Суду України у постанові від 16.09.2015 у справі № 21-1465а15, відповідно до якої: спосіб відновлення порушеного права має бути ефективним та таким, який виключає подальші протиправні рішення, дії чи бездіяльність суб`єкта владних повноважень, а у випадку невиконання, або неналежного виконання рішення не виникала б необхідність повторного звернення до суду, а здійснювалося примусове виконання рішення. Верховний Суд у своїй практиці неодноразово покликався на те, що "ефективний засіб правового захисту", у розумінні ст. 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, повинен забезпечити поновлення порушеного права і одержання особою бажаного результату. Винесення рішень, які не призводять безпосередньо до змін в обсязі прав та забезпечення їх примусової реалізації не відповідає зазначеній нормі Конвенції (постанови Великої Палати Верховного Суду від 28.03.2018 року у справі № 705/552/15-а, Верховного Суду від 18.04.2018 у справі № 826/14016/16).

Крім того, обираючи спосіб захисту порушеного права, слід врахувати положення статті 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (право на ефективний засіб юридичного захисту) під ефективним засобом (способом) слід розуміти такий, що призводить до потрібних результатів, наслідків, дає найбільший ефект.

При цьому під ефективним засобом (способом) слід розуміти такий, що призводить до потрібних результатів, наслідків, дає найбільший ефект.

Отже, ефективний спосіб захисту повинен забезпечити поновлення порушеного права, бути адекватним наявним обставинам.

У пункті 145 рішення від 15 листопада 1996 року у справі «Чахал проти Об`єднаного Королівства» (Chahal v. the United Kingdom, (22414/93) [1996] ECHR 54) Європейський суд з прав людини зазначив, що згадана норма гарантує на національному рівні ефективні правові засоби для здійснення прав і свобод, що передбачаються Конвенцією, незалежно від того, яким чином вони виражені в правовій системі тієї чи іншої країни.

Відповідно до пункту 1, 3 статті 90 Кодексу адміністративного судочинства України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Оцінивши докази, які є у справі за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, та, враховуючи всі наведені обставини, суд дійшов до висновку про задоволення позову повністю.

Відповідно до ч.2 ст.139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову суб`єкта владних повноважень з відповідача стягуються виключно судові витрати суб`єкта владних повноважень, пов`язані із залученням свідків та проведенням експертиз.

Оскільки матеріали справи не містять доказів понесення позивачем витрат, пов`язаних із залученням свідків та проведенням експертиз, підстави для стягнення з відповідача на користь позивача судових витрат відсутні.

Керуючись ст.ст. 242-246, 250, 257-262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

В И Р І Ш И В:

адміністративний позов Яворівської окружної прокуратури (місцезнаходження: 81500, Львівська область, м.Яворів, вул.Львівська, 25, код ЄДРПОУ ) до Івано-Франківської селищної ради (місцезнаходження: 81070, Львівська область, Яворівський район, смт. Івано Франкове, площа Ринок, буд. 1, ) про визнання протиправною бездіяльності, зобов`язання вчинити дії задовольнити повністю.

Визнати протиправною бездіяльність Івано-Франківської селищної ради Яворівського району Львівської області щодо не проведення відповідно до вимог чинного законодавства нормативної грошової оцінки земель населеного пункту с.Лісопотік на території Івано-Франківської селищної ради Яворівського району Львівської області.

Зобов`язати Івано-Франківську селищну раду Яворівського району Львівської області відповідно до вимог чинного законодавства України забезпечити проведення нормативної грошової оцінки земель населеного пункту с.Лісопотік на території Івано-Франківської селищної ради Яворівського району Львівської області.

Судові витрати не розподіляти.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга подається до Восьмого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повне рішення складене 25.03.2026.

Суддя Лунь З.І.