Справа № 580/2611/26
Суддя: Лариса ТРОФІМОВА
Дата ухвалення: 2026-03-23 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

23 березня 2026 року справа № 580/2611/26
м. Черкаси

Черкаський окружний адміністративний суд у складі судді Л.В.Трофімової перевірив матеріали адміністративної справи №580/2611/26 за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Військової частини НОМЕР_2 ( АДРЕСА_2 , код ЄДРПОУ НОМЕР_3 ) про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити дії, постановив ухвалу.

17.03.2026 вх. №14046/26 позивач у позові просить:

визнати протиправною бездіяльність військової частини НОМЕР_2 щодо неповного нарахування та виплатити ОСОБА_1 , з врахуванням попередньо виплачених сум, з 19.05.2023 до 17.02.2026 грошового забезпечення, грошової допомоги на оздоровлення, матеріальної допомоги для вирішення соціально-побутових питань, надбавок та доплат, нарахованих та виплачених у зв`язку із проходженням військової служби, із застосуванням розрахункової величини прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, встановленого на 2023, 2024, 2025, 2026 роки шляхом визначення посадового окладу і окладу за військовим званням множенням розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб встановленого на 2023, 2024, 2025, 2026 роки на відповідний тарифний коефіцієнт, та з визначенням розмірів щомісячних додаткових видів грошового забезпечення, із зазначенням відсоткових показників надбавки за особливості проходження служби та премії, відповідно до визначеного посадового окладу і окладу за військовим званням отриманого шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого на 2023, 2024, 2025, 2026.

зобов`язати військову частину НОМЕР_2 нарахувати та виплатити ОСОБА_1 , з 19.05.2023 до 17.02.2026 грошове забезпечення, грошову допомогу на оздоровлення, матеріальну допомоги для вирішення соціально побутових питань, надбавки та доплати, нараховані та виплачені у зв`язку із проходженням військової служби, із застосуванням розрахункової величини прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, а саме встановленого на 2023, 2024, 2025, 2026 шляхом визначення посадового окладу і окладу за військовим званням множенням розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб встановленого на 2023, 2024, 2025, 2026 на відповідний тарифний коефіцієнт, та з визначенням розмірів щомісячних додаткових видів грошового забезпечення, із зазначенням відсоткових показників надбавки за особливості проходження служби та премії, відповідно до визначеного посадового окладу і окладу за військовим званням отриманого шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого на 2023, 2024, 2025, 2026 з урахуванням раніше виплачених сум та із одночасною компенсацією сум податку з доходів фізичних осіб відповідно до пункту 2 Порядку виплати щомісячної грошової компенсації сум податку з доходів фізичних осіб, що утримуються з грошового забезпечення, грошових винагород та інших виплат, одержаних військовослужбовцями, поліцейськими та особами рядового і начальницького складу, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 15 січня 2004 року №44.

Додатково просить суд поновити строки звернення до суду, проте обгрунтованого клопотання до суду не надає і об`єднання в одній вимозі вимог до колишнього роботодавця щодо ПДФО у контексті звітності одночасно по ЄСВ за відсутності статусу страхувальника у кожному бюджетному році не обгрунтовує.

Відповідно до ч.2 ст.171 КАС України суддя відкриває провадження в адміністративній справі на підставі позовної заяви, якщо відсутні підстави для залишення позовної заяви без руху, її повернення чи відмови у відкритті провадження у справі. Вивчивши матеріали позовної заяви, варто зазначити, що вона не відповідає вимогам статті 160, 161 КАС України, тому повинна бути залишена без руху для усунення недоліків, з огляду на таке. Велика Палата у постанові від 12 листопада 2025 року у справі № 306/2708/23 вказала, що статтею 233 КЗпП України визначено три випадки обчислення початку перебігу строку звернення до суду. Перебіг строку звернення до суду починається у разі: вирішення трудового спору - з дня, коли працівник дізнався або повинен був дізнатися про порушення свого права (тримісячний строк звернення до суду); розгляду справи про звільнення - з дня вручення копії наказу про звільнення (місячний строк звернення до суду); розгляду справи про звільнення - з дня видачі трудової книжки (місячний строк звернення до суду).

Згідно з частиною шостою статті 161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску. Поняття повинен був дізнатися необхідно розуміти як неможливість незнання, високу вірогідність, можливість дізнатися про порушення своїх прав. Зокрема, особа має можливість дізнатися про порушення своїх прав, якщо їй відомо про обставини прийняття рішення чи вчинення дій і у неї відсутні перешкоди для того, щоб дізнатися про те, яке рішення прийняте або які дії вчинені (постанова Верховного Суду від 21.02.2020 №340/1019/19).

В ухвалі від 22.01.2019 у справі №360/2999/18 Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду дійшла висновку про необхідність доведення позивачем та надання допустимих доказів на підтвердження поважності пропуску строку звернення до суду. Велика Палата Верховного Суду у постанові від 30.01.2019 у справі №706/1272/14-ц зазначає щодо необхідності доведення учасниками справи обставин пропуску строку звернення до суду.

Верховний Суд у справі №240/12017/19 зазначив, що для визначення початку перебігу строку для звернення до суду необхідно встановити час коли позивач дізнався або повинен був дізнатись про порушення своїх прав, свобод та інтересів. Позивачу недостатньо лише послатись на необізнаність про порушення його прав, свобод та інтересів; під час звернення до суду він повинен довести той факт, що він не міг дізнатися про порушення свого права й саме із цієї причини не звернувся за його захистом до суду протягом шести місяців від дати порушення його прав, свобод чи інтересів чи в інший визначений законом строк звернення до суду.

Порушені права позивача можуть бути захищені судом у межах шестимісячного строку, встановленого положеннями частини другої статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України (висновок висловлений у постанові Верховного Суду від 13.01.2025 у справі № 160/28752/23).

17.02.2026 у справі № 520/5814/24 ЄДРСР 134182077 рішення Харківського окружного адміністративного суду від 16 липня 2024 року та постанову Другого апеляційного адміністративного суду від 28 серпня 2024 року скасоване, ухвалене нове судове рішення, яким позов задоволений частково. Згідно із підпунктом 8 пункту 2 розділу XV Прикінцеві та перехідні положення Закону України Про вищу освіту після набрання чинності цим Законом науковий ступінь кандидата наук прирівнюється до наукового ступеня доктора філософії, а вчене звання старшого наукового співробітника - до вченого звання старшого дослідника. Окреме доручення Міністра оборони України від 16 січня 2024 року № 183/уд не є обставиною, яка, відповідно до статей 43, 51, 63 Закону України Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб, є підставою для перерахунку пенсії. Велика Палата Верховного Суду у постанові від 13 травня 2020 року у справі № 592/5164/16-а зробила висновок про те, що накази Міністра оборони України, якими встановлювався розмір премії для військовослужбовців, є відомчими, внутрішніми документами, які носять тимчасовий характер, не містять нормативно-правових приписів та не породжують будь-яких правових підстав для проведення перерахунку пенсії. Встановлені зазначеними наказами премії не можуть стосуватися колишніх військовослужбовців. Встановлення премії, передбаченої наказами Міністра оборони України, не є підставою для перерахунку пенсій військовослужбовців відповідно до Закону України Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб.

Недостатність бюджетних асигнувань для виплати матеріальної допомоги є підставою для відмови в її виплаті. Відповідну позицію висловив Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду у справі №620/17864/21.

Матеріали позовної заяви не містять доказів на підтвердження зміни розміру кожної із складових грошового забезпечення з урахуванням сплати ЄСВ від оплати праці діючих працівників у якому саме місяці якого бюджетного періоду, не надані рапорти у кожному бюджетному році щодо підтвердження висловленого бажання отримати грошову допомогу на оздоровлення, матеріальну допомоги для вирішення соціально побутових питань, а також не конкретизовані усі надбавки і доплати з покликанням на відповідну норму права у контексті реалізації повноважень обраним відповідачем як адміністративним органом, податковим агентом.

Верховний Суд вказує: під час складання довідок для перерахунку військових пенсій розмір премій та додаткових надбавок має визначатися, виходячи із середніх фактичних виплат за відповідною посадою у конкретному територіальному органі за місяць, у якому виникло право на перерахунок. Принцип офіційного з`ясування обставин (ex-officio) зобов`язує адміністративний суд самостійно виявляти та витребовувати докази, необхідні для перевірки правильності обчислення грошового забезпечення, якщо учасник справи обґрунтовано оспорює дані, наведені суб`єктом владних повноважень (висновки від 30 вересня 2025 року у справі № 280/8532/24).

З метою виконання завдання адміністративного судочинства сторона у справі має користуватися процесуальними правами, сприяючи тим самим суду у здійсненні правосуддя.

Відповідно до частини 1 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України суд, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись ст.2, 5, 160, 161, 169, 241-243, 294 КАС України, суд

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 залишити без руху.

Надати позивачеві для усунення недоліків позовної заяви п`ять днів з дати отримання копії ухвали.

Позивачем недоліки можуть бути усунуті шляхом надання: обгрунтування змісту і характеру порушеного права, обґрунтованого клопотання щодо поновлення пропущеного строку звернення до суду з доказами на підтвердження поважності причин такого пропуску, власного розрахунку відхилень щодо кожної складової грошового забезпечення з покликанням на попередні довідки і грошовий атестат у контексті незрозумілого способу захисту: у зв`язку зі збільшенням розмірів посадового окладу та окладу за військове звання, відповідно і процентної надбавки за вислугу років, щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (надбавки, доплати, підвищення) та премії, а також і разових додаткових видів грошового забезпечення з обгрунтуванням та покликанням на нормативно-правові акти.

У разі невиконання вимог ухвали позовна заява буде повернута позивачеві. Ухвала набирає законної сили з дати підписання та не оскаржується. Копію ухвали надіслати позивачеві. Ухвала складена, підписана 23.03.2026.

СуддяЛариса ТРОФІМОВА