Справа № 380/3736/26
Суддя: Гулкевич Ірена Зіновіївна
Дата ухвалення: 2026-03-26 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про повернення позовної заяви

26 березня 2026 рокусправа №380/3736/26
Суддя Львівського окружного адміністративного суду Гулкевич І.З., перевіривши позовну заяву 3 Державного пожежно-рятувального загону Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Луганській області до ОСОБА_1 про стягнення матеріальної шкоди,-

встановив:

3 Державного пожежно-рятувального загону Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Луганській області звернувся з позовом до ОСОБА_1 про стягнення матеріальної шкоди, завдану державі в розмірі 314 058,97 грн.

Суд ухвалою від 09.03.2026 позовну заяву залишив без руху та надав позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви шляхом надання до суду :

-заяву про поновлення строку звернення до суду з обґрунтуванням дотримання тримісячного строку звернення до суду з даним позовом;

-детальний розрахунок розміру матеріальної шкоди в сумі 314 058,97 грн з наданням підтверджуючих доказів;

-письмових пояснень, чим саме визначено статус ОСОБА_1 як матеріально відповідальності особи, з посиланням на конкретні положення посадової інструкції ОСОБА_1 , та чим визначено ступінь її вини в завданні шкоди державі.

20.03.2026 до суду надійшла заява від представника позивача про усунення недоліків. В обґрунтування заяви зазначає, що позивач звертався до Львівського окружного адміністративного суду, проте 07.01.2026 заяву 3 ДПРЗ Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Луганській області до ОСОБА_1 про стягнення матеріальної шкоди, завдану державі 314058,97 грн було повернуто у зв`язку із неможливістю оплати судового збору. Фінансування надійшло тільки у лютому у 2026 році, тому негайно в перший робочий день 3 ДПРЗ здійснило оплату судового збору.

Повномасштабне вторгнення російської федерації на територію України та ведення воєнного стану ускладнює дотримання встановленого законом процесуального строку з ряду причин. 3 ДПРЗ знаходиться за тимчасовим місцем дислокації у м. Харків. Протягом вказаного періоду у місті відбувались перебої з постачанням електроенергії, мобільного зв`язку та інтернету, що ускладнювало доступ до зареєстрованого електронного кабінету та можливості його використання. Також ускладнення своєчасності отримання судових документів пов`язано із обмеженістю доступу до робочого кабінету під час повітряних тривог, яке пов`язано з необхідністю дотримання правил безпеки та збереженням життя працівників загону.

У зв`язку з наведеним, просить поновити строк звернення до суду.

При прийнятті ухвали, суд виходив з наступного.

Згідно частини 2 статті 122 КАС України, для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень встановлюється тримісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня виникнення підстав, що дають суб`єкту владних повноважень право на пред`явлення визначених законом вимог. Цим Кодексом та іншими законами можуть також встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень.

Відповідно до частини 1 та частини 2 статті 123 КАС України, у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Строк звернення до адміністративного суду - це проміжок часу після виникнення спору у публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів. При цьому перебіг такого строку починається з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Верховний Суд у своїх постановах неодноразово наголошував на тому, що встановлення строків звернення до суду з відповідними позовними заявами законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними, передбачених КАС України, певних процесуальних дій. Інститут строків у адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює суд і учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.

Предметом цього спору є стягнення із ОСОБА_1 матеріальної шкоди, завданої державному майну під час виконання службових обов`язків у розмірі 314058,97 грн.

Як встановлено з матеріалів доданих до позовної заяви, за результатами службового розслідування, затверджено висновок від 17 червня 2025 року та видано наказ від 26.06.2025 №НС-115/5726/01 Про притягнення до матеріальної відповідальності та наказ від 11.06.2025 Про внесення змін до наказу 3 державно пожежно-рятувального загону полковника служби цивільного захисту ОСОБА_1 за період перебування на посаді начальника 3 ДПРЗ ГУ ДСНС України у Луганській області притягнуто до відшкодування матеріальної шкоди.

Листом від 18.07.2025 №57 26/01-583/57 26/08 Про відшкодування матеріальної шкоди відповідача було повідомлено про необхідність добровільного відшкодування шкоди.

Отже, спірні правовідносини виникли ще у 2025 році та відомі позивачу з червня 2025 року.

Разом з тим, до суду позивач звернувся лише 04.03.2026.

Суд вважає за необхідне зазначити, що позивачем не надано суду доказів триваючої неможливості звернення ним до суду в межах встановленого строку звернення до суду.

З комп`ютерної програми суду ДСС встановлено, що позивач вже звертався до суду з аналогічним позовом.

Ухвалою Львівського окружного адміністративного суду від 07.01.2026 у справі №360/1761/25 позовну заяву повернуто позивачу.

Так, Указом Президента України від 24.02.2022 №64/2022 Про введення воєнного стану в Україні у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до п.20 ч.1 ст.106 Конституції України, Закону України Про правовий режим воєнного стану постановлено ввести в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб.

У подальшому, Указами Президента України воєнний стан неодноразово продовжувався. Станом на момент вирішення питання про дотримання позивачем строку звернення до суду з даним позовом воєнний стан в Україні триває.

Варто наголосити, що після затвердження Указу Президента України Про введення воєнного стану в Україні від 24.02.2022 №64/2022, будь-яких змін в аспекті перебігу процесуальних строків та їх обчислення до КАС України не вносилось.

За усталеною практикою Верховного Суду введення воєнного стану може бути визнано судом поважною причиною пропуску відповідного процесуального строку або його продовження за умови, якщо пропуск строку знаходиться в прямому причинному зв`язку з такою обставиною.

Верховний Суд неодноразово наголошував, що питання поновлення процесуального строку у випадку його пропуску з причин, пов`язаних із запровадженням воєнного стану в Україні, вирішується в кожному конкретному випадку з урахуванням доводів, наведених у заяві про поновлення такого строку. Сам по собі факт запровадження воєнного стану в Україні не може бути підставою для поновлення процесуального строку. Такою підставою можуть бути обставини, що виникли внаслідок запровадження воєнного стану та унеможливили виконання учасником судового процесу процесуальних дій протягом установленого законом строку.

Отже, саме по собі посилання на введення воєнного стану на території України не може бути поважною причиною для поновлення або продовження відповідного процесуального строку для органу державної влади без зазначення конкретних обставин, які вплинули на своєчасність звернення до суду та без надання відповідних доказів того, як саме введення воєнного стану вплинуло на роботу такого органу, що, в свою чергу, обумовило пропуск відповідного строку або необхідність його продовження.

З наведеного слідує висновок, що неналежна організація процесу щодо зверненням з позовною заявою до суду з боку відповідальних осіб, виникнення організаційних складнощів у суб`єкта владних повноважень для своєчасного подання позовної заяви є суто суб`єктивною причиною, а негативні наслідки, які настали у зв`язку з такою причиною, є певною мірою відповідальністю за неналежне виконання своїх процесуальних обов`язків, які для усіх учасників справи мають бути рівними.

Позивач, що діє від імені держави, як суб`єкт владних повноважень, не може та не повинен намагатись отримати вигоду від організаційних складнощів, які склались у нього на поточний день, шляхом уникнення або зволікання виконання ним своїх процесуальних обов`язків.

Такий висновок викладено у постановах Верховного Суду від 26.09.2022 у справі №560/403/22, від 03.11.2022 у справі №560/15534/21, від 22.12.2022 у справі №380/19423/21 та від 18.01.2023 у справі №200/7384/19-а.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 08.10.2020 по справі №9901/32/20 дійшла висновку, що інакшого способу визначити, які причини належить віднести до поважних, ніж через зовнішню оцінку (кваліфікацію) змісту конкретних обставин, хронологію та послідовність дій суб`єкта правовідносин перед зверненням до суду за захистом свого права, немає. Під таку оцінку мають потрапляти певні явища, фактори та їх юридична природа; тривалість строку, який пропущений; те, чи могли і яким чином певні фактори завадити вчасно звернутися до суду, чи перебувають вони у причинному зв`язку із пропуском строку звернення до суду; яка була поведінка суб`єкта звернення протягом цього строку; які дії він вчиняв, і чи пов`язані вони з підготовкою до звернення до суду тощо.

Причина пропуску строку звернення до суду може вважатися поважною, якщо вона відповідає одночасно усім таким умовам: 1) це обставина або кілька обставин, яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк; 2) це обставина, яка виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк; 3) ця причина виникла протягом строку, який пропущено; 4) ця обставина підтверджується належними і допустимими засобами доказування.

Тобто поважними причинами можуть визнаватися лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що звернулася з позовною заявою, пов`язані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належним чином.

Втім, покликання позивача на введення воєнного стану, як причину пропуску строку звернення до суду, без посилання на конкретні обставини, які є об`єктивно непереборними та такими, що перешкоджали зверненню до суду, не можуть бути визнані судом поважними. Повітряні тривоги, відключення електропостачання не мали постійного, безперервного характеру та не свідчать про неможливість подання позовної заяви протягом встановленого строку.

Статтею 123 КАС України визначено наслідки пропущення строків звернення до адміністративного суду.

Згідно ч.ч.1, 2 вказаної статті, у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею в заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Відповідно до п.1 ч.4 ст.169 КАС України, позовна заява повертається позивачеві у випадках, передбачених частиною другою статті 123 цього Кодексу.

За таких обставин, враховуючи пропуск встановленого законом тримісячного строку звернення до суду з вищевказаними вимогами та відсутність обґрунтованого клопотання для визнання причин пропуску поважними, суд дійшов висновку про наявність підстав для застосування процесуальних наслідків, передбачених п.1 ч.4 ст.169 КАС України, а саме повернення позовної заяви.

Відповідно до пункту 2 частини першої статті 7 Закону України Про судовий збір сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду в разі повернення заяви або скарги.

Оскільки позивач при зверненні до суду сплатив судовий збір відповідно до платіжної інструкції №46 від 06.02.2026 в сумі 3768,71 грн., такий слід повернути позивачу з Державного бюджету України.

Керуючись ст. ст. 122, 123, 169, 243, 248, 256 КАС України, -

постановив:

У задоволенні заяви представника позивача про поновлення пропущеного строку звернення до суду - відмовити.

Позовну заяву 3 Державного пожежно-рятувального загону Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Луганській області до ОСОБА_1 про стягнення матеріальної шкоди - повернути позивачеві разом з усіма доданими до неї матеріалами.

Повернути на користь 3 Державного пожежно-рятувального загону Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Луганській області () з Державного бюджету України судовий збір в сумі 3768 (три тисячі сімсот шістдесят вісім) грн. 71 коп.

Роз`яснити позивачу, що відповідно до частини 8 статті 169 КАС України повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею. Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги до Восьмого апеляційного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня підписання ухвали суддею.

СуддяГулкевич Ірена Зіновіївна