Справа № 120/3856/26
Суддя: Віятик Наталія Володимирівна
Дата ухвалення: 2026-03-26 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

про повернення позовної заяви

м. Вінниця

26 березня 2026 р. Справа № 120/3856/26

Суддя Вінницького окружного адміністративного суду Віятик Наталія Володимирівна, розглянувши матеріали позовної заяви за позовом ОСОБА_1 до (1) Головного управління ДПС у Вінницькій області, (2) Липовецького відділу ДВС у Вінницькій області ХМУ про визнання протиправною та скасування податкової вимоги та постанови про відкриття виконавчого провадження

ВСТАНОВИВ:

До Вінницького окружного адміністративного суду надійшли матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до (1) Головного управління ДПС у Вінницькій області, (2) Липовецького відділу ДВС у Вінницькій області ХМУ про визнання протиправною та скасування податкової вимоги та постанови про відкриття виконавчого провадження, в якій просить:

1. Поновити строк звернення до суду оскарження податкової вимоги.

2. Вимагати встановлення особи фактичного платника коштів у сумі 0,01 грн і витребувати у ГУ ДПС у Вінницькій області, а за необхідності у відповідної банківської установи або органу Казначейства, належні та допустимі докази, що підтверджують обставини зарахування коштів у сумі 0,01 грн, а саме:

- первинний платіжний документ (платіжне доручення, квитанцію, чек або інший документ), на підставі якого було зараховано кошти;

- повні реквізити платника, включаючи: ПІБ платника; ідентифікаційний код; номер рахунку (IBAN), з якого здійснено платіж, та банківську установу, якій він належить; дату, точний час, спосіб здійснення платежу (безготівковий / готівковий); у разі готівкового платежу місце здійснення платежу (відділення банку, каса, термінал), а також копію квитанції; у разі безготівкового платежу виписку або підтвердження банківської операції, інформацію про власника рахунку, з якого здійснено платіж; призначення платежу у повному вигляді;

- відомості про особу, яка ініціювала платіж (у разі здійснення через інтернет-банкінг або інші дистанційні системи).

3. Визнати протиправною та скасувати податкову вимогу ГУ ДПС у Вінницькій області №Ф-284-00-У від 08.12.2025 на суму 7 869,93 грн.

4. Визнати податкову вимогу №Ф-284-00 від 05.11.2018 на суму 7 869,94 грн таким виконавчим документом, що не підлягає виконанню.

5. Визнати протиправною та скасувати постанову про відкриття виконавчого провадження №80500515 від 13.03.2026.

6. Витребувати у ГУ ДПС у Вінницькій області:

- докази направлення та вручення податкової вимоги №Ф-284-00 від 05.11.2018;

- докази направлення та вручення рішення за результатами розгляду скарги на вимогу 2018 року, якщо таке рішення ухвалювалося;

- докази направлення та вручення податкової вимоги №Ф-284-00-У від 08.12.2025;

7. Витребувати у Головного управління ДПС у Вінницькій області належні та допустимі докази, що підтверджують підстави виникнення спірної заборгованості, а саме: детальний розрахунок суми недоїмки із зазначенням складових (штрафні санкції, пеня); періоди, за які здійснено нарахування такої заборгованості; правову підставу виникнення відповідного грошового зобов`язання; документи, що підтверджують статус позивача як платника у зазначені періоди; відомості та документи, на підставі яких здійснювалося нарахування (у тому числі дані інтегрованої картки платника, розрахунки, рішення, акти або інші документи, що стали підставою для обліку заборгованості).

8. Зупинити стягнення у виконавчому провадженні №80500515 до набрання рішенням суду законної сили.

9. Судові витрати стягнути з Відповідача.

Частиною 1 статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) передбачено, що після одержання позовної заяви суддя з`ясовує, зокрема, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Ознайомившись з позовною заявою і доданими до неї матеріалами, приходжу до висновку, що позовну заяву належить повернути позивачеві з огляду на таке.

Відповідно до пункту 8 частини першої статті 4 КАС України, позивач - особа, на захист прав, свобод та інтересів якої подано адміністративний позов до адміністративного суду.

Згідно із пунктом 4 частини першою статті 5 КАС України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або інтереси і просити про їх захист, зокрема шляхом визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії.

Частиною 1 статті 160 КАС України визначено, що у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

Згідно з частиною другою статті 160 КАС України позовна заява подається в письмовій формі позивачем або особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

Аналіз наведених норм дає підстави вважати, що особа, яка вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або інтереси має право особисто або її законний представник подати відповідний адміністративний позов до адміністративного суду.

Відповідно до пунктів 4, 5, 9 частини п`ятої статті 160 КАС України в позовній заяві зазначаються, зокрема: зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; у справах щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень - обґрунтування порушення оскаржуваними рішеннями, діями чи бездіяльністю прав, свобод, інтересів позивача.

Із цих законодавчих положень випливає, що особа, яка вважає, що порушені її права, свободи чи інтереси, і яка у зв`язку із цим звертається за їх захистом до адміністративного суду, має зазначити в позовній заяві: хто, який саме суб`єкт владних повноважень порушив її права чи інтереси, яким чином, якими діями (рішенням, бездіяльністю) відбулося втручання в її права, які саме права були порушені, чи належать вони позивачу, які обставини про це свідчать.

Закон не передбачає вимог щодо обсягу, повноти чи слушності доводів позовної заяви, але приписує щонайменше сформулювати суть (зміст) порушення, яким чином воно негативно позначилось на правах особи, яка звертається з позовом, яким чином може бути відновлено порушене право. Зміст та обсяг порушеного права та викладення обставин, якими воно підтверджується, в кожному конкретному випадку можуть різнитися, але принаймні на рівні формулювання викладу їх змісту мають бути достатніми, щоб визначити предмет спору, його юрисдикційну належність, характер вимог, часові межі події порушення, нормативне регулювання спірних відносин, а також обставини, за яких можна ухвалити одне з обов`язкових процесуальних рішень, пов`язаних із визнанням позовної заяви прийнятною/неприйнятною.

Частиною першою статті 21 КАС України визначено, що позивач може заявити кілька вимог в одній позовній заяві, якщо вони пов`язані між собою.

Разом з тим, за правилами частини першої статті 172 КАС України в одній позовній заяві може бути об`єднано декілька вимог, пов`язаних між собою підставою виникнення або поданими доказами, основні та похідні позовні вимоги.

В розумінні пункту 23 частини 1 статті 4 КАС України похідна позовна вимога - вимога, задоволення якої залежить від задоволення іншої позовної вимоги (основної вимоги).

Отже, з аналізу вказаних процесуальних норм слідує, що позивач наділений правом об`єднати в позовній заяві декілька пов`язаних між собою вимог, основні та похідні вимоги, що стосуються врегулювання правовідносин, які виникли безпосередньо між ним та відповідачем.

Разом з тим, правовідносини між позивачем та відповідачами не пов`язані між собою підставою виникнення або поданими доказами, не є основними та похідними позовними вимогами, оскільки склались за різних обставин, за різного правового регулювання та на підставі дій різних суб`єктів владних повноважень.

Вказане свідчить про те, що в основу спірних правовідносин покладено різні підстави їх виникнення, та різні докази, якими позивач обґрунтовує позовні вимоги.

Позивач, звернувшись до суду з указаним позовом, фактично намагається одночасно врегулювати всі наявні у нього спірні правовідносини з відповідачами, незважаючи на їх різні підстави виникнення та відсутність між ними правового зв`язку. У кожному окремому випадку надані індивідуальні докази в обґрунтування позову.

Суд зазначає, що сумісний розгляд об`єднаних позивачем вимог не лише суперечить приписам КАС України, але й значно утруднить та сприятиме затягуванню учасниками судового процесу вирішення спору (в даному випадку кількох окремих спорів) по суті.

Таким чином, дослідивши матеріали позовної заяви та додані до неї документи, суд дійшов висновку про те, що заявлені позивачем позовні вимоги мають зовсім різні підстави їх виникнення, не пов`язані між собою поданими доказами та не є похідними, є порушенням правила об`єднання позовних вимог і, відповідно, свідчить про невідповідність позовної заяви вимогам КАС України.

При цьому, пунктом 6 частини 4 статті 169 КАС України передбачено, що позовна заява повертається позивачеві, якщо порушено правила об`єднання позовних вимог (крім випадків, в яких є підстави для застосування положень статті 172 цього Кодексу).

Така процесуальна дія не є порушенням права позивача на доступ до суду в розумінні норм Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та практики Європейського суду з прав людини.

Так, у п. 31 рішення у справі "Наталія Михайленко проти України" від 30.05.2013 (Заява № 49069/11) Європейський суд з прав людини також зазначив, що право на доступ до суду не є абсолютним та може підлягати обмеженням; вони дозволяються опосередковано, оскільки право на доступ до суду "за своєю природою потребує регулювання державою, регулювання, що може змінюватися у часі та місці відповідно до потреб та ресурсів суспільства та окремих осіб" (див. рішення від 28.05.1985 у справі "Ешингдейн проти Сполученого Королівства" (Ashingdane v. the United Kingdom), п. 57, Series A № 93). Встановлюючи такі правила, Договірна держава користується певною свободою розсуду.

Отже, передбачене статтею 169 КАС України право суду на повернення позовної заяви у випадку порушення правил об`єднання позовних вимог є законодавчо закріпленим процесуальним обмеженням, встановленим державою з метою регулювання процедурних питань.

Таким чином, враховуючи викладені вище обставини, а також зважаючи на те, що суду необхідно буде дослідити правомірність дій різних відповідачів, різного правового регулювання та доказів, що відповідно до ч. 1 ст. 171 КАС України виключає можливість об`єднання таких вимог в одній позовній заяві, суд дійшов висновку, що спільний розгляд позовних вимог суттєво ускладнить та сповільнить вирішення спору по суті, з огляду на що, позовна заява відповідно до п. 6 ч. 4 ст. 169 КАС України підлягає поверненню.

Одночасно з цим суд роз`яснює позивачу, що повернення позовної заяви не позбавляє його права повторного звернення до суду із окремими позовними заявами до кожного з відповідачів.

Керуючись ч. 4 ст. 169, ст.ст. 248, 256 КАС України, -

УХВАЛИВ:

1. Позовну заяву ОСОБА_1 до (1) Головного управління ДПС у Вінницькій області, (2) Липовецького відділу ДВС у Вінницькій області ХМУ про визнання протиправною та скасування податкової вимоги та постанови про відкриття виконавчого провадження разом з доданими до неї матеріалами повернути особі, яка її подала.

2. Копію ухвали невідкладно надіслати особі, яка подала позовну заяву.

Ухвала набирає законної сили в порядку, визначеному ст. 256 КАС України.

Відповідно до ст. 295 КАС України, апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було проголошено скорочене (вступну та резолютивну частини) рішення (ухвалу) суду або якщо розгляд справи здійснювався в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Віятик Наталія Володимирівна