Справа № 750/2444/26
Суддя: Косенко О. Д.
Дата ухвалення: 2026-03-26 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 750/2444/26
Провадження № 2-а/750/59/26
У Х В А Л А

26 березня 2026 року м. Чернігів

Деснянський районний суд м. Чернігова в складі судді Косенка О.Д., розглянувши в письмовому провадженні питання про прийняття відзиву на позовну заяву по справі за позовом ІНФОРМАЦІЯ_1 до ОСОБА_1 про застосування тимчасового обмеження у праві керування транспортним засобом під час мобілізації,

в с т а н о в и в:

02 березня 2026 року ІНФОРМАЦІЯ_2 з використанням системи «Електронний суд» звернувся до суду з позовом до ОСОБА_1 про застосування тимчасового обмеження у праві керування транспортним засобом під час мобілізації.

Ухвалою Деснянського районного суду м. Чернігова від 04 березня 2026 року відкрито провадження у справі та справу призначено до розгляду у судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін.

Встановлено відповідачу п`ятнадцятиденний строк з дня вручення йому копії даної ухвали для подання відзиву на позов.

Роз`яснено відповідачу, що одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду, копія відзиву та доданих до нього документів відповідачем повинна бути надіслана іншим учасникам справи.

25 березня 2026 року від представника відповідача адвоката Баланюк А.Ю. надійшов відзив на позовну заяву з додатками.

Відповідно до ч. 3 ст. 162 КАС України копія відзиву та доданих до нього документів повинна бути надіслана (надана) іншим учасникам справи одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду.

Згідно з ч. 4 ст. 162 КАС України до відзиву зокрема додаються документи, що підтверджують надіслання (надання) відзиву і доданих до нього доказів іншим учасникам справи.

Тобто, до відзиву додаються документи, що підтверджують надіслання (надання) відзиву і доданих до нього доказів іншим учасникам справи.

Представником відповідача до відзиву не додано доказів надіслання (надання) відзиву і доданих до нього доказів позивачу.

При цьому, приписи КАС України не регулюють правовідносини щодо не надання відповідачем відзиву оформленого за приписами КАС України та результати щодо його повернення, як неналежно оформленої заяви по суті.

Відповідно до ч. 6 ст. 7 КАС України у разі відсутності закону, що регулює відповідні правовідносини, суд застосовує закон, що регулює подібні правовідносини (аналогія закону), а за відсутності такого закону суд виходить із конституційних принципів і загальних засад права (аналогія права). Аналогія закону та аналогія права не застосовується для визначення підстав, меж повноважень та способу дій органів державної влади та місцевого самоврядування.

Суд враховує, що Верховний Суд в постанові від 11.03.2021 по справі № 640/23179/19 зазначив, що аналогія закону та аналогія права допускається для застосування адміністративним судом виключно з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень та лише у випадку взагалі відсутності закону, що регулює відповідні правовідносини.

Так, за приписами п. 7 ч. 1 ст. 167 КАС України будь-яка письмова заява, клопотання, заперечення повинні містити інші відомості, які вимагаються цим Кодексом.

Суд зазначає, що відповідач в інтересах якого діє представник, подаючи до суду відзив не зазначив про направлення відзиву позивачу та не надав доказів його направлення.

Таким чином, відповідач не дотримався п. 7 ч. 1 ст. 167 КАС України в частині надання відзиву, що містить відомості, які вимагаються цим Кодексом.

Відповідно до ч. 2 ст. 167 КАС України якщо заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої цієї статті і ці недоліки не дають можливості її розглянути, або якщо вона є очевидно безпідставною та необґрунтованою, суд повертає таку заяву (клопотання, заперечення) заявнику без розгляду.

Суд наголошує, ч. 2 ст. 44 КАС України учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 45 КАС України з урахуванням конкретних обставин справи суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню адміністративного судочинства, зокрема: подання скарги на судове рішення, яке не підлягає оскарженню, не є чинним або дія якого закінчилася (вичерпана), подання клопотання (заяви) для вирішення питання, яке вже вирішено судом, за відсутності інших підстав або нових обставин, заявлення завідомо безпідставного відводу або вчинення інших аналогічних дій, які спрямовані на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи чи виконання судового рішення;

Відповідно до позиції Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду, викладеної у рішенні від 13.03.2019 року у справі № 814/218/14, під зловживанням процесуальними правами слід розуміти форму умисних, несумлінних дій учасників процесу, що знаходить своє вираження, зокрема, у вчиненні дій, неспівмірних з наслідками, до яких вони можуть призвести; використанні наданих прав всупереч їхньому призначенню з метою обмеження можливості реалізації чи обмеження прав інших учасників провадження; перешкоджанні діяльності суду з правильного та своєчасного розгляду і вирішення справ; необґрунтованому перевантаженні роботи суду.

Суд наголошує на обставинах того, що відповідно до ч. 4 ст. 45 КАС України суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами.

Відповідно до ч. 1 ст. 144 КАС України заходами процесуального примусу є процесуальні дії, що вчиняються судом у визначених цим Кодексом випадках з метою спонукання відповідних осіб до виконання встановлених в суді правил, добросовісного виконання процесуальних обов`язків, припинення зловживання правами та запобігання створенню протиправних перешкод у здійсненні судочинства.

У випадку зловживання учасником судового процесу його процесуальними правами, суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом.

Згідно з ч. 1 ст. 149 КАС України суд може постановити ухвалу про стягнення в дохід Державного бюджету України з відповідної особи штрафу у сумі від 0,3 до трьох розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб у випадках: 1) невиконання процесуальних обов`язків, зокрема ухилення від вчинення дій, покладених судом на учасника судового процесу; 2) зловживання процесуальними правами, вчинення дій або допущення бездіяльності з метою перешкоджання судочинству; 3) неповідомлення суду про неможливість подати докази, витребувані судом, або неподання таких доказів без поважних причин суб`єктом владних повноважень; 4) використання під час процедури врегулювання спору за участю судді портативних, аудіотехнічних пристроїв, а також здійснення фото- і кінозйомки, відео-, звукозапису.

Згідно з ч. 2 ст. 149 КАС України, суд може постановити ухвалу про стягнення в дохід Державного бюджету України з відповідної особи штрафу у сумі від одного до десяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб у випадках: 1) повторного чи систематичного невиконання процесуальних обов`язків; 2) неодноразового зловживання процесуальними правами;

3) повторного чи систематичного неподання витребуваних судом доказів без поважних причин або без їх повідомлення; 4) невиконання ухвали про забезпечення позову або доказів.

Відповідно до ч. 3 ст. 149 КАС України у випадку невиконання процесуальних обов`язків, зловживання процесуальними правами представником учасника справи суд з урахуванням конкретних обставин справи може стягнути штраф як з учасника справи, так і з його представника.

З огляду на викладене, з метою ефективного захисту прав позивача на належне отримання відзиву та доданих до нього документів для викладення своєї позиції у справі, суд вважає за необхідне застосувати приписи ч. 6 ст. 7 КАС України та керуючись ч. 2 ст. 167 КАС України повернути відзив на позовну заяву відповідачу без розгляду.

Керуючись ст. ст. 9, 48, 80, 173, 180, 181, 205, 243, 248, 256 КАС України, суд

п о с т а н о в и в:

Відзив на позовну заяву по справі за адміністративним позовом ІНФОРМАЦІЯ_1 до ОСОБА_1 про застосування тимчасового обмеження у праві керування транспортним засобом під час мобілізації - повернути відповідачу без розгляду.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення. Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання суддею (суддями)

Ухвала суду не оскаржується в апеляційному порядку окремо від рішення суду.

Суддя О.Д. Косенко