Справа № 520/15672/25
Суддя: Пасечнік О.В.
Дата ухвалення: 2026-03-25 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
УХВАЛА

25 березня 2026 року справа №520/15672/25

Харківський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Пасечнік О.В., розглянувши у порядку письмового провадження заяву представника позивача про відстрочення виконання рішення по справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Електропівденатоммонтаж" до Головного управління ДПС у Харківській області про скасування податкових повідомлень-рішень, -

ВСТАНОВИВ:

До Харківського окружного адміністративного суду звернувся представник позивача про відстрочення виконання рішення по справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Електропівденатоммонтаж" до Головного управління ДПС у Харківській області про скасування податкових повідомлень-рішень, в якій просить суд:

Відстрочити виконання рішення Харківського окружного адміністративного суду від 29.08.2025 по справі № 520/15672/25 на строк до 29.08.2026.

В обґрунтування заяви зазначив, що в теперішній час Заявник максимально докладає зусиль, щоб зберегти робочі місця, цінні кадри та професійні напрацювання. ТОВ «Електропівденатоммонтаж» є підрядною організацією на критично важливому об?єкті Харківська ТЕЦ-5. Протягом 2024-2025 років виконували роботи з відновлення датчиків тиску, витрат і рівня енергоблоків на Харківській ТЕЦ-5. У виконанні робіт саме нашими фахівцями ПрАТ «Харківська ТЕЦ-5» зацікавлені. Про це свідчить лист-відгук від 05.09.2024 Nє 05/09-24 ТОВ «СПБО «Східцивільпромбуд» (копія додається). Але після ракетного удару рф по місту Харкову та Харківській області в ніч на 03 лютого 2026 року Харківська ТЕЦ-5 зазнала значних руйнувань, частина обладнання повністю втрачена. Виконання робіт за поточними договорами призупинено. Фахівцями Харківської ТЕЦ-5 проводиться аналіз обсягів робіт, які необхідні для відновлення після обстрілів з боку російської федерації. ТОВ «Електропівденатоммонтаж» для можливості здійснення господарської діяльності вимушені у зв?язку з тяжким фінансовим станом в першу чергу направляти кошти на сплату податків до бюджету України, а саме: на погашення заборгованості з єдиного соціального внеску, в т.ч. згідно вимог ГУ ДПС у Харківській області про сплату боргу (недоїмки), яка згідно даних з Електронного кабінету платника податків складає 99724,74 грн, на сплату податку на додану вартість на загальну суму 220720,01 грн., на виплату заробітної плати працівникам. Таким чином, негайне виконання рішення Харківського окружного адміністративного суду від 29 серпня 2025 р. по справі Nє 520/15672/25 і стягнення з ТОВАРИСТВА З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ «ЕЛЕКТРОПІВДЕНАТОММОНТАЖ» грошових коштів ставить Заявника ще в гірше фінансове становище і дуже ускладнює здійснення поточної господарської діяльності.

Представником відповідача подано заперечення, та зазначено, що даній справі предметом судового розгляду є правомірність податкового повідомлення-рішення, а не стягнення узгодженого податкового боргу. Судове рішення щодо правомірності та скасування податкового повідомлення-рішення визначає законність або протиправність рішення контролюючого органу, та не є рішенням про стягнення коштів у примусовому порядку. На теперішній час відсутнє рішення, на яке може бути подано заяву про відстрочення.

Сторони до судового засідання не прибули, про дату, час та місце розгляду заяви були повідомлені своєчасно та належним чином, що підтверджується матеріалами справи, представник позивача подав заяву про розгляд заяви без участі представника.

Згідно з частиною 9 статті 205 Кодексу адміністративного судочинства України, якщо немає перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених цією статтею, але всі учасники справи не з`явилися у судове засідання, хоча і були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні у разі відсутності потреби заслухати свідка чи експерта.

Фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється згідно до вимог ст.229 КАС України.

Враховуючи викладене та зважаючи на те, що сторони по справі не прибули, повідомлені належним чином, враховуючи положення ч. 1 ст. 205 КАС України, суд приходить до висновку про розгляд заяви сторін в порядку письмового провадження.

Дослідивши матеріали адміністративної справи та подану заяву про відстрочення виконання судового рішення, суд зазначає таке.

Відповідно до ч. 2 ст. 378 КАС України заява про встановлення або зміну способу або порядку виконання, відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення розглядається у десятиденний строк з дня її надходження у судовому засіданні з повідомленням стягувача та боржника. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає судовому розгляду.

З огляду на вищевикладене, суд приходить до висновку про наявність підстав для розгляду заяви про відстрочення виконання рішення в порядку письмового провадження за наявними в матеріалах справи доказами.

Дослідивши наявні в матеріалах справи докази, проаналізувавши доводи заяви та заперечень проти неї, суд встановив наступне.

Судом встановлено, що рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 29.08.2025 року по справі № 520/15672/25, залишеним без змін постановою Другого апеляційного адміністративного суду від 27.02.2026, адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю «Електропівденатоммонтаж» (вул. Мироносицька, буд. 16, м. Харків, 61002, ) до Головного управління ДПС у Харківській області (вул. Григорія Сковороди, буд. 46, м. Харків, 61057, ) про скасування податкових повідомлень-рішень залишено без задоволення.

Вищевказане судове рішення набрало законної сили.

У відповідності до частини першої статті 129-1 Конституції України, суд ухвалює рішення іменем України. Судове рішення є обов`язковим до виконання.

З метою забезпечення належного виконання судового рішення в публічно-правових спорах адміністративні суди можуть здійснювати відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення, зміну чи встановлення способу та порядку виконання (стаття 378 Кодексу адміністративного судочинства України). Вказані процесуальні засоби адміністративні суди можуть застосовувати у виключних випадках, зокрема, якщо сторона доведе наявність обставин, що суттєво ускладнюють або унеможливлюють виконання судового рішення.

Як зазначив Конституційний Суд України у Рішенні від 26.06.2013 № 5-рп/2013, розстрочення виконання рішення суду означає виконання його частинами, встановленими судом, з визначеним інтервалом у часі; строки виконання рішення частинами (сплата грошових сум частками тощо) визначаються судом.

Конституційний Суд України також зазначив, що розстрочення виконання рішення має базуватися на принципах співмірності та пропорційності з метою забезпечення балансу прав і законних інтересів стягувачів і боржників. При встановленні можливості розстрочення виконання рішення, суд не може змінювати суті винесеного у справі рішення.

Приписами частини першої статті 378 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що за заявою сторони суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, може відстрочити або розстрочити виконання рішення, а за заявою стягувача чи виконавця (у випадках, встановлених законом), - встановити чи змінити спосіб або порядок його виконання. Питання про відстрочення або розстрочення виконання, зміну чи встановлення способу і порядку виконання судового рішення може бути розглянуто також за ініціативою суду.

Згідно частини третьої статті 378 Кодексу адміністративного судочинства України, підставою для встановлення або зміни способу або порядку виконання, відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення є обставини, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим.

Наведена норма не містить конкретного переліку обставин для відстрочення та/або розстрочення виконання судового акту, а лише встановлює критерії для їх визначення, надаючи суду в кожному конкретному випадку вирішувати питання про їх наявність з урахуванням усіх обставин справи. Підставою для застосування правил цієї норми є виняткові обставини, що перешкоджають належному виконанню судового рішення в адміністративній справі, ускладнюють його виконання або роблять неможливим.

Таким чином, підставою для відстрочення виконання судового рішення є обставини, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим.

Вирішуючи питання про відстрочення виконання рішення, суд повинен враховувати майнові інтереси сторін, їх фінансовий стан.

Відповідно до частини четвертої статті 378 Кодексу адміністративного судочинства України вирішуючи питання про відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення, суд також враховує:

1) ступінь вини відповідача у виникненні спору;

2) щодо фізичної особи - тяжке захворювання самої особи або членів її сім`ї, її матеріальне становище;

3) стихійне лихо, інші надзвичайні події тощо.

Разом з цим, суд зауважує, що підстави для відстрочення або розстрочення виконання судового рішення, встановлені Кодексом адміністративного судочинства України, які регулюють загальні підстави відстрочення чи розстрочення грошового зобов`язання чи податкового боргу, не є вичерпними й мають застосовуватись в сукупності з нормами матеріального права.

Зазначене узгоджується з правовою позицією Верховного Суду, викладеною у постанові від 24.01.2019 у справі №813/3195/14, яка враховується судом з огляду на приписи частини п`ятої статті 242 Кодексу адміністративного судочинства України.

Так, питання розстрочення або відстрочення постанови суду знаходяться в площинні процесуального права. Разом з цим, наявність обставин, що ускладнюють виконання судового рішення (відсутність коштів на рахунку, відсутність присудженого майна в натурі, стихійне лихо тощо), залежать від предмету спору, у межах спірних правовідносин від правової природи заборгованості.

На підтвердження доводів заяви про розстрочення судового рішення відповідачем не надано до суду жодних доказів стосовно можливості сплачувати борг.

Суд зауважує, що позивач лише зазначає про тяжкий фінансовий стан.

Також суд зазначає, що судове рішення щодо правомірності та скасування податкового повідомлення-рішення визначає законність або протиправність рішення контролюючого органу, та не є рішенням про стягнення коштів у примусовому порядку.

Суд враховує висновки Верховного Суду, викладені у постановах від 12.03.2019 у справі №809/927/14, від 24.01.2019 у справі №813/3195/14, згідно яких, збитковість діяльності підприємства, наявність у нього кредиторської заборгованості в істотному розмірі є результатом провадження господарської діяльності відповідачем як самостійним суб`єктом господарювання, а тому вказані обставини не є самостійними та достатніми підставами для відстрочення та/або розстрочення виконання судового рішення. З огляду на викладене, посилання позивача та суду першої інстанції на перебування підприємства у скрутному фінансовому становищі, є неприйнятними, оскільки не можуть підтвердити наявність достатніх підстав для розстрочення виконання судового рішення.

З огляду на встановлені обставини та наведені норми, суд приходить до висновку про відсутність достатніх підстав для відстрочення відповідачу виконання рішення Харківського окружного адміністративного суду від 29.08.2025 по справі № 520/15672/25.

Положеннями частини восьмої статті 378 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що ухвалу суду за результатами розгляду питання про відстрочення або розстрочення виконання, зміну чи встановлення способу і порядку виконання судового рішення може бути оскаржено в порядку, встановленому цим Кодексом.

Керуючись ст. ст. 229, 248, 256, 293-295, 297, 378 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

У Х В А Л И В :

У задоволенні заяви представника позивача про відстрочення виконання рішення по справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Електропівденатоммонтаж" до Головного управління ДПС у Харківській області про скасування податкових повідомлень-рішень - відмовити.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання суддею (суддями).

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Другого апеляційного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя Пасечнік О.В.