Справа № 738/160/26
Суддя: Парфененко О. Я.
Дата ухвалення: 2026-03-25 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 738/160/26
№ провадження 2-а/738/6/2026
Ухвала

25 березня 2026 року місто Мена Чернігівської області

Менський районний суд Чернiгiвської областi в складі судді Парфененко О. Я., вирішуючи питання про прийняття до свого провадження справи за позовною заявою ОСОБА_1 до Корюківського РВП ГУНП в Чернігівській області про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення,

встановив:

1.Короткий зміст позовних вимог.

26 січня 2026 року до Менського районного суду Чернігівської області надійшла скарга ОСОБА_1 , у якій ОСОБА_1 , посилаючись на положення статтей 247, 288, 289 КУпАП, просив: поновити пропущений строк на оскарження постанови інспектора ВП № 1 Корюківського РВП ГУНП в Чернігівській області Мироненка П. М. від 20 липня 2025 року; скасувати постанову інспектора ВП № 1 Корюківського РВП ГУНП в Чернігівській області Мироненка П. М. від 20 липня 2025 року, згідно із якою ОСОБА_1 притягнений до адміністративної відповідальності за частиною другою статті 122 КУпАП, провадження у справі закрити у зв`язку із відсутністю у діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення.

2.Історія провадження.

Згідно ухвалою Менського районного суду Чернігівської області (у складі судді Савченка О. А.) від 30 січня 2026 року, позов ОСОБА_1 прийнятий до розгляду.

Згідно ухвалою Менського районного суду Чернігівської області (у складі судді Савченка О. А.) від 09 березня 2026 року, провадження у справі зупинене до вирішення питання про відвід судді.

Згідно ухвалою Менського районного суду Чернігівської області (у складі судді Волошиної Н. В.) від 13 березня 2026 року, заява ОСОБА_1 про відвід судді Савченка О. А. задоволена, справа передана до канцелярії суду для визначення іншого судді для її розгляду.

23 березня 2026 року у провадження судді Парфененко О. Я. надійшла справа за позовною заявою ОСОБА_1 до Корюківського РВП ГУНП в Чернігівській області про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення, яка раніше (з 26 січня 2026 року до 09 березня 2026 року) перебувала у провадження судді Менського районного суду Чернігівської області Савченка О. А.

3.Суть питання, що вирішується ухвалою.

Ухвалою вирішуються: питання щодо прийняття у провадження судді Парфененко О. Я. справи; клопотання позивача про поновлення строку звернення до адміністративного суду; питання щодо відповідності позовної заяви вимогам статтей 160, 161 КАС України.

4.Мотиви, з яких суд дійшов висновків, норми закону, якими керується суд, постановляючи ухвалу.

4.1.Суд встановив, що у провадження судді Парфененко О. Я. надійшла зазначена справа в порядку повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями, що відповідає вимогам статті 31 КАС України.

У цій справі постановлені ухвали про відкриття провадження та зупинення провадження, клопотання позивача про поновлення строку звернення до адміністративного суду з позовом не вирішувалось.

Отже, суддя Парфененко О. Я. дійшла висновку прийняти у своє провадження справу та поновити провадження, оскільки підстави для зупинення провадження у справі відпали.

4.2.Вирішуючи клопотання позивача про поновлення строку звернення до адміністративного суду, суд зазначає наступне.

За приписами частини першої статті 118 КАС України процесуальні строки - це встановлені законом або судом строки, у межах яких вчиняються процесуальні дії. Процесуальні строки встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені - встановлюються судом.

Процесуальні строки визначаються днями, місяцями і роками, а також можуть визначатися вказівкою на подію, яка повинна неминуче настати.

Так, предметом спору є постанова від 20 липня 2025 року про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого частиною другою статті 122 КУпАП.

Статтею 289 КУпАП передбачено, що скаргу на постанову по справі про адміністративне правопорушення може бути подано протягом десяти днів з дня винесення постанови. В разі пропуску зазначеного строку з поважних причин цей строк за заявою особи, щодо якої винесено постанову, може бути поновлено органом (посадовою особою), правомочним розглядати скаргу.

Відповідно до частини першої статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Статтею 286 КАС України, передбачено особливості провадження у справах з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень щодо притягнення до адміністративної відповідальності.

Відповідно до частини другої статті 286 КАС України, позовну заяву щодо оскарження рішень суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності може бути подано протягом десяти днів з дня ухвалення відповідного рішення (постанови), а щодо рішень (постанов) по справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, у тому числі зафіксовані в автоматичному режимі, - протягом десяти днів з дня вручення такого рішення (постанови).

Відповідно до частини першої статті 123 КАС України, у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву (частина друга статті 123 КАС України).

Частиною шостою статті. 161 КАС України передбачено, що у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Пунктом 9 частини четвертої статті 169 КАС України, передбачено, що позовна заява повертається позивачеві, зокрема у випадках, передбачених частиною другою статті 123 цього Кодексу.

Суд звертає увагу, що у частині третій статті 123 КАС України, передбачено, що якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Аналіз вказаної норми процесуального права, надає суду підстави для висновку, що після відкриття провадження у справі, суд може залишити позов без розгляду, за умови, що позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними.

У цій справі суд встановив, що позивач оскаржує постанову у справі про притягнення до адміністративної відповідальності від 20 липня 2025 року, позивач звернувся до суду 26 січня 2026 року, тобто з пропуском строку звернення до суду, який передбачений у частині другій статті 286 КАС України.

У позовній заяві позивач виклав клопотання про поновлення строку звернення до суду та зазначив причину пропуску строку - у зв`язку з тим, що позивач був введений в оману невірною консультацією адвоката.

Суд звертає увагу, що поважними причинами пропуску строку звернення до суду, визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що звертається до суду, та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій, що підтверджується належними доказами.

Щодо посилання позивача на те, що строк звернення до суду пропущено у зв`язку із невірною консультацією адвоката, то суд не маже врахувати цю обставину як поважну причину пропуску строку звернення до суду, оскільки така обставина не є безумовною підставою для поновлення строку звернення до суду та не є об`єктивно непереборною обставиною, яка не залежала від волевиявлення особи, що звертається до суду, так як позивач дізнавшись про оскаржувану постанову, на власний розсуд міг обрати адвоката, при цьому позивач не був позбавлений можливості оскаржити постанову.

Суд дійшов висновку, що позивач подав позов після закінчення строку звернення до суду з адміністративним позовом та підстави, вказані ним у заяві про поновлення строку звернення до суду, суд визнає неповажними, тому позов необхідно залишити без руху та запропонувати позивачу вказати інші підстави для поновлення строку.

4.3.Окрім цього суд встановив, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 160, 161 КАС, виходячи з наступного.

Як зазначав суд вище, зі змісту скарги слідує, що предметом спору є постанова від 20 липня 2025 року про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого частиною другою статті 122 КУпАП.

У статті 288 КУпАП визначено порядок оскарження постанови по справі про адміністративне правопорушення, зокрема згідно із пунктом 3) частини першої статті 288 КУпАП, постанову по справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржено: постанову іншого органу (посадової особи) про накладення адміністративного стягнення, постанову по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване в автоматичному режимі - у вищестоящий орган (вищестоящій посадовій особі) або в районний, районний у місті, міський чи міськрайонний суд, у порядку, визначеному Кодексом адміністративного судочинства України, з особливостями, встановленими цим Кодексом.

Види та зміст заяв по суті справи визначені у статті 159 КАС України:

1. При розгляді справи судом за правилами загального позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, визначених цим Кодексом.

2. Заявами по суті справи є: позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву.

3. Підстави, час та черговість подання заяв по суті справи визначаються цим Кодексом або судом у визначених цим Кодексом випадках.

4. Подання заяв по суті справи є правом учасників справи. Неподання суб`єктом владних повноважень відзиву на позов без поважних причин може бути кваліфіковано судом як визнання позову.

5. Суд може дозволити учаснику справи подати додаткові пояснення щодо окремого питання, яке виникло при розгляді справи, якщо визнає це необхідним.

За приписами частини першої статті 160 КАС України, позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування у позовній заяві.

Згідно з пунктом 3) частини першої статті 171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 КАС України.

Згідно із частиною 13 статті 171 КАС України, суддя, встановивши після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 160, 161 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Суд встановив, що позивач звернувся до адміністративного суду та виклав свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування у документі, який назвав «Скарга», що є порушенням вимог статтей 159, 160 КАС України, також позивач у порушення вимог частини п`ятої статті 160 КАС України не зазначив у документі, який подав до суду:

- повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, адреса електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету;

- зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності), зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви;

- власне письмове підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Згідно з частиною третьою статті 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Суд встановив, що позивач не додав до позовної заяви документ про сплату судового збору, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

З 11 листопада 2011 року набрав чинності Закон України «Про судовий збір». Таким чином, на час виникнення спірних правовідносин, що є предметом позову, за подання заяв, скарг до суду, в тому числі у випадку оскарження рішень, дій чи бездіяльності органів державного управління, сплачується інший платіж - судовий збір, самостійні правові засади справляння якого, платники, об`єкти та розміри його ставок, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення визначено Законом України «Про судовий збір».

Відповідно до положень статей 3, 5 Закону України «Про судовий збір» серед осіб, які мають пільги щодо сплати судового збору, немає таких, які б звільнялися від сплати судового збору за подання до суду позовної заяви на постанову про накладення адміністративного стягнення, чи виключали б позовну заяву на постанову про накладення адміністративного стягнення з об`єктів оплати судовим збором.

Стаття 4 Закону України «Про судовий збір» містить ставку судового збору, що підлягає сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги у справі про оскарження постанови про адміністративне правопорушення та при подальшому оскарженні позивачем та відповідачем судового рішення, постановленого за результатами розгляду такої справи, також про необхідність сплати судового збору при поданні позовної заяви зазначено в позиції Верховного Суду, викладеній у постанові Великої Палати Верховного Суду № 543/775/17 від 18 березня 2020 року, якою вона відступила від висновку Верховного Суду України, що міститься у постанові № 306/17/16-а від 13 грудня 2016 року.

Так, з огляду на необхідність однакового підходу у визначенні розміру судового збору, який підлягає застосуванню у справах щодо накладення адміністративного стягнення та справляння судового збору, Велика Палата Верховного Суду зазначила у Постанові від 18 березня 2020 року, що він складає за подання позовної заяви 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що передбачено у пункті 5) частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір».

Прожитковий мінімум для працездатних осіб на 2026 рік встановлений Законом України «Про Державний бюджет України на 2026 рік» та складає з 01 січня 2026 року 3 328,00 грн.

Позивачу необхідно було сплатити судовий збір у розмірі 665,60 грн (3 328,00 х 0,2) та додати до позовної заяви документ про сплату судового збору, або надати документи, що підтверджують підстави звільнення позивача від сплати судового збору відповідно до закону.

Отже, суд встановив, що позовна заява подана без додержання вимог, встановлених у частині першій статті 160 КАС України, пунктами 2), 8), 11) частини п`ятої статті 160 КАС України та частиною третьою та частиною шостою статті 161 КАС України, що є підставою для залишення позовної заяви без руху та встановлення строку для усунення її недоліків.

Недоліки позовної заяви позивач може усунути у п`ятиденний строк з дня отримання ухвали суду шляхом подання до суду позовної заяви за формою і змістом, які визначені у статті 160 КАС України, у тому числі із зазначенням у ній: повного найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, адреса електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету; доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності), зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви; власного письмового підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав, а також додати до позовної заяви: документ про сплату судового збору в сумі 665,60 грн за реквізитами: одержувач ГУК у Чернігівській області/тг м. Мена/ 22030101, , р/р UA0025659, банк отримувача Казначейство України, код класифікації доходів бюджету 22030101, призначення платежу: «судовий збір за позовом _________(ПІБ чи назва установи, організації позивача), Менський районний суд, », або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону; вказати інші підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду та надати докази щодо наявності поважних причин; копії позовної заяви, копії доданих до позовної заяви документів відповідно до кількості учасників справи.

На підставі викладеного, керуючись статтями 123, 160, 169, 170, 170 КАС України, суд

постановив:

Справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Корюківського РВП ГУНП в Чернігівській області про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення прийняти у провадження судді Менського районного суду Чернігівської області Парфененко О. Я.

Поновити провадження у справі.

Позовну заяву ОСОБА_1 до Корюківського РВП ГУНП в Чернігівській області про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення- залишити без руху.

Надати позивачу ОСОБА_1 строк для усунення недоліків п`ять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Запропонувати позивачу ОСОБА_1 у встановлений судом строк, усунути недоліки позовної заяви, виконати вимоги статтей 123, 159, 160, 161 КАС України та подати до суду належним чином оформлену позовну заяву, зазначити інші підстави для поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, подати до суду документ про сплату судового збору або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору.

Роз`яснити позивачу, що у випадку якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, суд продовжує розгляд справи, про що постановляє ухвалу не пізніше наступного дня з дня отримання інформації про усунення недоліків, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява залишається без розгляду.

Ухвала не оскаржується.

Суддя О.Я. Парфененко