Справа № 580/2514/26
Суддя: Анжеліка БАБИЧ
Дата ухвалення: 2026-03-23 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

23 березня 2026 року справа № 580/2514/26
м. Черкаси

Суддя Черкаського окружного адміністративного суду Бабич А.М., перевіривши матеріали позову ОСОБА_1 до Департаменту з питань виконання кримінальних покарань про визнання протиправною бездіяльність та зобов`язання вчинити дії,

УСТАНОВИЛА:

16.03.2026 у Черкаський окружний адміністративний суд надійшов позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ; РНОКПП НОМЕР_1 ) (далі позивач) до Департаменту з питань виконання кримінальних покарань (04050, м.Київ, вул.Іллєнка, буд.81; )(далі відповідач), про:

визнання протиправною бездіяльність відповідача щодо перерахунку розміру грошового забезпечення за відповідною посадою станом на 01.01.2026 з урахуванням розмірів посадового окладу та окладу за військовим званням, визначених шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого Законом на 01.01.2026 (3328,00 грн), на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1, 12, 13, 14 до Постанови КМУ від 30.08.2017 № 704 (далі Постанова КМУ №704) та надання до ГУ ПФУ у Черкаській області довідки з оновленими даними про розмір грошового забезпечення за посадою, відповідною до посади позивача на день звільнення на пенсію, станом на 01.01.2026, відповідно до вимог статей 43, 63 Закону № 2262-XII, статті 9 Закону № 2011-XII та пункту 4 Постанови КМУ №704 із зазначенням відомостей про розміри посадового окладу, окладу за військовим званням, визначених шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 01.01.2026 (3328,00 грн), на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1, 12, 13, 14 до Постанови КМУ №704, надбавки за вислугу років, щомісячних додаткових видів грошового забезпечення, а також надбавки за особливості проходження служби та премії у середніх відсоткових розмірах, що фактично виплачені за відповідною посадою у державному органі за січень 2026 року, для проведення перерахунку основного розміру пенсії позивачу з 01.02.2026;

зобов`язання відповідача перерахувати розмір грошового забезпечення за відповідною посадою станом на 01.01.2026 з урахуванням розмірів посадового окладу та окладу за військовим званням, визначених шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого Законом на 01.01.2026 (3328,00 грн), на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1, 12, 13, 14 до Постанови КМУ № 704 та надати до ГУ ПФУ у Черкаській області довідку з оновленими даними про розмір грошового забезпечення за посадою, відповідною до посади позивача на день звільнення на пенсію, станом на 01.01.2026, згідно з вимогами статей 43, 63 Закону № 2262-XII, статті 9 Закону № 2011-ХII та пункту 4 Постанови №704 із зазначенням відомостей про розміри посадового окладу, окладу за військовим званням, визначених шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 01.01.2026 (3328,00 грн), на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1, 12, 13, 14 до Постанови КМУ № 704, надбавки за вислугу років, щомісячних додаткових видів грошового забезпечення, а також надбавки за особливості проходження служби та премії у середніх відсоткових розмірах, що фактично виплачені за відповідною посадою у державному органі Департаменту з питань виконання кримінальних покарань за січень 2026 року, для проведення перерахунку основного розміру пенсії позивачу з 01.02.2026;

стягнення з відповідача на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань судові витрати у вигляді сплаченого судового збору.

Обґрунтовуючи зазначив, що відповідач безпідставно не здійснив перерахунок його грошового забезпечення станом на 01.01.2026 та відмовив йому у видачі довідки про розмір грошового забезпечення станом на 01.01.2026.

Ознайомившись із матеріалами спору суд дійшов висновку, що відсутні підстави для відкриття провадження у справі з огляду на таке.

Відповідно до ч.1 ст.171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, зокрема: чи має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником); чи подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; чи немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Згідно з ч.2 ст.171 КАС України суддя відкриває провадження в адміністративній справі на підставі позовної заяви, якщо відсутні підстави для залишення позовної заяви без руху, її повернення чи відмови у відкритті провадження у справі.

У статті 160 КАС України міститься чітко зафіксований перелік вимог, яким повинна відповідати позовна заява.

Відповідно до п.п.4-5, 9 ч.5 ст.160 КАС України в позовній заяві зазначаютьсязміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів, виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; справах щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень - обґрунтування порушення оскаржуваними рішеннями, діями чи бездіяльністю прав, свобод, інтересів позивача.

Всупереч змісту вказаної вище статті КАС України позивач подав позовну заяву, яка не містить обґрунтування позовних вимог у частині визнання протиправною бездіяльність щодо перерахунку розміру грошового забезпечення позивача за відповідною посадою станом на 01.01.2026 та зобов`язання вчинити вказані такі дії, а саме викладу спірних обставин проходження позивачем у відповідача станом на 01.01.2026 служби, за яку нараховане та в якому розмірі грошове забезпечення, яке, на його думку, не відповідає правилам обчислення, встановленим законом. Тому позивач має доопрацювати зміст позовної заяви та надати її в редакції згідно з вимогами ч.5 ст.160 КАС України або подати заяву про зменшення позовних вимог.

Крім того, позивач має врахувати, що відповідно до ч.1 ст.122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Згідно з ч.5 ст.122 КАС України для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк. До 19.07.2022 Кодексу законів про працю України не обмежував будь-яким строком право працівника на звернення до суду з позовом про стягнення належної йому заробітної плати. Після цієї дати строк звернення до суду з трудовим спором, у тому числі про стягнення належної працівнику заробітної плати, обмежений трьома місяцями з дня, коли працівник дізнався або повинен був дізнатися про порушення свого права. Аналогічний правовий висновок викладений у постановах Верховного Суду від 06.04.2023 у справі №260/3564/22 та від 19.01.2023 у справі №460/17052/21 Відповідно до частин першої та другої статті 233 КЗпП України, в редакції Закону України від 01 липня 2022 року №2352-IX, який набрав чинності з 19 липня 2022 року, працівник може звернутися із заявою про вирішення трудового спору безпосередньо до суду в тримісячний строк з дня, коли він дізнався або повинен був дізнатися про порушення свого права, крім випадків, передбачених частиною другою цієї статті.

Однак Конституційний Суд України у своєму рішенні № 1-р/2025 від 11.12.2025 у справі № 1-7/2024(337/24) визнав такою, що не відповідає Конституції України ( є неконституційною), частину першу статті 233 Кодексу законів про працю України в частині встановлення тримісячного строку для звернення працівника до суду про стягнення заробітної плати та інших належних працівникові виплат. Суд вказав, що частина перша статті 233 Кодексу законів про працю України в частині встановлення тримісячного строку для звернення працівника до суду про стягнення заробітної плати та інших належних працівникові виплат, визнана неконституційною, утрачає чинність із дня ухвалення Конституційним Судом України цього Рішення.

За умов визнання неконституційною ч.1 ст.233 Кодексу законів про працю України та втрати її чинності суд використовує до спірних правовідносин загальний строк для спору щодо публічної служби, що визначений КАС України, а саме місячний строк для звернення.

З огляду на зміст ч.1 ст.115 Кодексу законів про працю України заробітна плата виплачується працівникам регулярно в робочі дні у строки, встановлені колективним договором або нормативним актом роботодавця, погодженим з виборним органом первинної профспілкової організації чи іншим уповноваженим на представництво трудовим колективом органом (а в разі відсутності таких органів - представниками, обраними і уповноваженими трудовим колективом), але не рідше двох разів на місяць через проміжок часу, що не перевищує шістнадцяти календарних днів, та не пізніше семи днів після закінчення періоду, за який здійснюється виплата.

У разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач відповідно до ч.6 ст.161 КАС України зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Відповідно до ч.ч.1-2 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

З метою забезпечення права позивача на судовий захист своїх прав та інтересів наявні підстави надати йому строк для усунення вказаних недоліків позовної заяви протягом 10 днів з дня отримання ухвали.

Керуючись ст. ст.2-20, 46, 122-123, 160-161, 169, 171, 243, 248, 287 КАС України, суддя

УХВАЛИЛА:

1. Позовну заяву ОСОБА_1 про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії залишити без руху.

2. Позивачу надати строк 10 днів з моменту отримання ухвали для усунення викладених у мотивувальній частині ухвали недоліків позовної заяви.

3. Роз`яснити, що у разі невиконання вимог ухвали позовна заява підлягає поверненню.

4. Ухвала набирає законної сили з моменту підписання та оскарженню не підлягає.

5. Копію ухвали направити позивачу.

СуддяАнжеліка БАБИЧ