Справа № 440/10275/25
Суддя: Чалий І.С.
Дата ухвалення: 2026-03-12 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 березня 2026 р.Справа № 440/10275/25

Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді: Чалого І.С.,

Суддів: Семененко М.О. , Подобайло З.Г. ,

за участю секретаря судового засідання Григоренко І.Б.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури на рішення Полтавського окружного адміністративного суду (головуючий суддя І інстанції Н.Ю. Алєксєєва) від 04.12.2025 року (повний текст складено 04.12.26 року) по справі № 440/10275/25

за позовом ОСОБА_1

до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури

про визнання протиправним та скасування рішення,

ВСТАНОВИВ:

Позивач, ОСОБА_1 , звернулася до Полтавського окружного адміністративного суду із позовною заявою, в якій просила визнати протиправним та скасувати рішення Вищої Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури № VІ-006/2025 від 06.06.2025.

В обґрунтування позовних вимог зазначила про протиправність рішення № VІ-006/2025 від 06.06.2025. Так, рішенням Полтавського окружного адміністративного суду від 04.06.2025 у справі № 440/2898/25 скасоване рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Полтавської області від 04.02.2025 про притягнення адвоката ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності за вчинення дисциплінарного проступку, передбаченого пунктами 3,5,6 частини другої статті 34 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність". Рішення, що є предметом оскарження в даній справі прийняте за результатами перегляду вказаного рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Полтавської області від 04.02.2025 і відповідно, за обставин визнання протиправним та скасування даного рішення, рішення прийняте за наслідками його перегляду № VІ-006/2025 від 06.06.2025 є протиправним та підлягає скасуванню. ОСОБА_1 , зазначила, що за частиною другою статті 35 Закону України Про адвокатуру та адвокатську діяльність адвокат може бути притягнутий до дисциплінарної відповідальності протягом року з дня вчинення дисциплінарного проступку. Дисциплінарний проступок, вчинення якого інкриміноване позивачеві не є триваючим, отже вказані строки притягнення до відповідальності за його вчинення мають бути дотримані. Також ОСОБА_1 заперечує вчинення нею дисциплінарного проступку з огляду на дотримання позивачем вимог законодавства про постійне підвищення адвокатом свого професійного рівня та кваліфікації, належне виконання професійних обов`язків адвоката та рішень органів адвокатського самоврядування в порядку, передбаченому законодавством. Позивач вказала на відсутність в оскаржуваному рішенні ВКДКА № VІ-006/2025 від 06.06.2025 обґрунтування того, чому ВКДКА вважає порушення, вчинені адвокатом ОСОБА_1 грубими та систематичними порушеннями адвокатської етики та чому саме було застосоване таке дисциплінарне стягнення, як зупинення права на зайняття адвокатською діяльністю строком на три місяці.

Рішенням Полтавського окружного адміністративного суду від 04.12.2025 року по справі № 440/10275/25 позовні вимоги задоволено.

Визнано протиправним і скасовано рішення Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури № VІ-006/2025 від 06 червня 2025 року.

Стягнуто на користь ОСОБА_1 за рахунок бюджетних асигнувань Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури витрати зі сплати судового збору в сумі 1211,20 (одна тисяча двісті одинадцять гривень двадцять копійок) грн.

Відповідач не погодився з рішенням суду першої інстанції та подав апеляційну скаргу, в якій просить його скасувати та прийняти нове рішення, яким відмовити в задоволенні позовних вимог, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права з підстав, викладених в апеляційній скарзі. В обґрунтування вимог апеляційної скарги посилається на вмотивованість та обґрунтованість рішення ВКДКА. Мотиви комісії з правовим обґрунтуванням викладені в пунктах 83-127 Рішення ВКДКА.

Позивач відзив на апеляційну скаргу не надала.

Сторони про дату, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином.

В судовому засіданні позивач проти задоволення апеляційної скарги заперечувала, просив залишити її без задоволення, а рішення суду першої інстанції без змін.

Представник відповідача підтримав доводи апеляційної скарги, просив її задовольнити, рішення суду першої інстанції скасувати та ухвалити нове, яким у задоволенні позовних вимог відмовити.

Заслухавши суддю-доповідача, пояснення позивача та представника відповідача у судовому засіданні, перевіривши рішення суду першої інстанції, дослідивши доводи апеляційної скарги, колегія суддів дійшла висновку про те, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом першої інстанції встановлено, що рішенням Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Полтавської області від 04.02.2025 ОСОБА_1 притягнута до дисциплінарної відповідальності за вчинення дисциплінарного проступку, передбаченого пунктами 3, 5, 6 частини другої статті 34 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність".

26.02.2025 до ВКДКА надійшла скарга Вищої школи адвокатури при Національній асоціації адвокатів України на рішення дисциплінарної палати КДКА Полтавської області від 04.02.2025 р.

26.05.2025 за вх. № 28240 та 30.05.2025 за вх. №28343 адвокат ОСОБА_1 звернулася до ВКДКА з клопотанням про відкладення розгляду скарги Вищої школи адвокатури при Національній асоціації адвокатів України на рішення дисциплінарної палати КДКА Полтавської області від 04.02.2025.

Адвокат мотивувала своє клопотання тим, що ухвалою Полтавського окружного адміністративного суду від 10.03.2025 р. відкрите провадження в адміністративній справі № 440/2898/25 за її позовом до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Полтавської області про визнання протиправним та скасування рішення дисциплінарної палати КДКА Полтавської області від 04.02.2025 про притягнення адвоката ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності за вчинення дисциплінарного проступку, передбаченого п.п. 3, 5, 6 ч. 2 ст. 34 Закону України Про адвокатуру та адвокатську діяльність. Клопотання задоволене не було.

При цьому, ВКДКА за наслідками розгляду вказаної скарги вирішив скаргу Вищої школи адвокатури Національної асоціації адвокатів України задовольнити частково. Рішення КДКА Полтавської області у складі дисциплінарної палати від 04.02.2025 року про притягнення адвоката ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності та застосування до неї дисциплінарного стягнення у вигляді попередження змінити в частині застосованого дисциплінарного стягнення. Застосувати до адвоката ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у вигляді зупинення права на заняття адвокатською діяльністю строком на 3 (три) місяці, про що прийняте рішення ВКДКА № VІ-006/2025 від 06.06.2025.

Не погодившись із рішенням ВКДКА № VІ-006/2025 від 06.06.2025, позивач звернулася до суду першої інстанції із вищевказаними позовними вимогами.

Задовольняючи позовні вимоги суд першої інстанції дійшов висновку, що відповідач не надав суду належних і допустимих доказів правомірності свого рішення, не довів його законності та обґрунтованості.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам з урахуванням доводів сторін та висновків суду першої інстанції, колегія суддів зазначає наступне.

Правові засади організації і діяльності адвокатури та здійснення адвокатської діяльності в Україні визначені положеннями Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» за № 5076-VI від 05.07.2012 (далі - Закон № 5076-VI).

Приписами ст. 2 Закону № 5076-VI визначено, що адвокатура - це недержавний самоврядний інститут, що забезпечує здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги на професійній основі, а також самостійно вирішує питання організації і діяльності адвокатури в порядку, установленому цим Законом.

Положеннями ч. 3 ст. 2 Закону № 5076-VI встановлено, що з метою забезпечення належного здійснення адвокатської діяльності, дотримання гарантій адвокатської діяльності, захисту професійних прав адвокатів, забезпечення високого професійного рівня адвокатів та вирішення питань дисциплінарної відповідальності адвокатів в Україні діє адвокатське самоврядування.

У відповідності до ч. 1 ст. 4 Закону № 5076-VI, адвокатська діяльність здійснюється на принципах верховенства права, законності, незалежності, конфіденційності та уникнення конфлікту інтересів.

Відповідно до ст. 21 Закону № 5076-VI, під час здійснення адвокатської діяльності адвокат зобов`язаний, зокрема, дотримуватись присяги адвоката України та правил адвокатської етики, виконувати інші обов`язки, передбачені законодавством та договором про надання правової допомоги.

Статтею 33 Закону № 5076-VI визначено загальні умови дисциплінарної відповідальності адвоката.

Згідно з ч. ч. 1, 2 ст. 33 Закону № 5076-VI, адвоката може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності у порядку дисциплінарного провадження з підстав, передбачених цим Законом.

Дисциплінарне провадження - це процедура розгляду письмової скарги, яка містить відомості про наявність у діях адвоката ознак дисциплінарного проступку.

При цьому, згідно з ч. 1 ст. 34 Закону № 5076-VI, підставою для притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку.

За визначенням, наведеним у ч. 2 ст. 34 Закону № 5076-VI, дисциплінарним проступком адвоката є: порушення вимог несумісності; порушення присяги адвоката України; порушення правил адвокатської етики; розголошення адвокатської таємниці або вчинення дій, що призвели до її розголошення; невиконання або неналежне виконання своїх професійних обов`язків; невиконання рішень органів адвокатського самоврядування; порушення інших обов`язків адвоката, передбачених законом.

Положеннями ст. 35 Закону № 5076-VI передбачено, що за вчинення дисциплінарного проступку до адвоката може бути застосовано одне з таких дисциплінарних стягнень:1) попередження; 2) зупинення права на заняття адвокатською діяльністю на строк від одного місяця до одного року; 3) для адвокатів України - позбавлення права на заняття адвокатською діяльністю з наступним виключенням з Єдиного реєстру адвокатів України, а для адвокатів іноземних держав - виключення з Єдиного реєстру адвокатів України.

Відповідно до ст. 36 Закону № 5076-VI, право на звернення до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури із заявою (скаргою) щодо поведінки адвоката, яка може бути підставою для дисциплінарної відповідальності, має кожен, кому відомі факти такої поведінки.

Дисциплінарне провадження складається з таких стадій: 1) проведення перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката; 2) порушення дисциплінарної справи; 3) розгляд дисциплінарної справи; 4) прийняття рішення у дисциплінарній справі (ст. 37 Закону № 5076-VI).

Згідно зі ст. 38 Закону № 5076-VI, заява (скарга) щодо поведінки адвоката, яка може мати наслідком його дисциплінарну відповідальність, реєструється кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури та не пізніше трьох днів з дня її надходження передається до дисциплінарної палати. Член дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури за дорученням голови палати проводить перевірку відомостей, викладених у заяві (скарзі), та звертається до адвоката для отримання письмового пояснення по суті порушених питань. Під час проведення перевірки член дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури має право опитувати осіб, яким відомі обставини вчинення діяння, що має ознаки дисциплінарного проступку, отримувати за письмовим запитом від органів державної влади та органів місцевого самоврядування, їх посадових та службових осіб, керівників підприємств, установ, організацій незалежно від форми власності та підпорядкування, громадських об`єднань, фізичних осіб необхідну для проведення перевірки інформацію, крім інформації з обмеженим доступом.

За результатами перевірки відомостей членом дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури складається довідка, яка має містити викладення обставин, виявлених під час перевірки, висновки та пропозиції щодо наявності підстав для порушення дисциплінарної справи. Заява (скарга) про дисциплінарний проступок адвоката, довідка та всі матеріали перевірки подаються на розгляд дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури.

У відповідності до ст. 39 Закону № 5076-VI, за результатами розгляду заяви (скарги) про дисциплінарний проступок адвоката, довідки та матеріалів перевірки дисциплінарна палата кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури більшістю голосів членів палати, які беруть участь у її засіданні, вирішує питання про порушення або відмову в порушенні дисциплінарної справи стосовно адвоката.

Рішення про порушення дисциплінарної справи з визначенням місця, дня і часу її розгляду чи про відмову в порушенні дисциплінарної справи надсилається або вручається під розписку адвокату та особі, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, протягом трьох днів з дня прийняття такого рішення. До рішення про порушення дисциплінарної справи, яке надсилається або вручається адвокату, додається довідка члена дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, складена за результатами перевірки.

Рішення про порушення дисциплінарної справи або про відмову в порушенні дисциплінарної справи може бути оскаржено протягом тридцяти днів з дня його прийняття до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури або до суду.

Відповідно до ст. 40 Закону № 5076-VI, дисциплінарна справа стосовно адвоката розглядається дисциплінарною палатою кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури протягом тридцяти днів з дня її порушення.

Розгляд дисциплінарної справи здійснюється на засадах змагальності. Під час розгляду справи дисциплінарна палата заслуховує повідомлення члена дисциплінарної палати, який проводив перевірку, про результати перевірки, пояснення адвоката, стосовно якого порушено дисциплінарну справу, особи, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, та пояснення інших заінтересованих осіб.

Адвокат, стосовно якого порушено дисциплінарну справу, та особа, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, мають право надавати пояснення, ставити питання учасникам провадження, висловлювати заперечення, подавати докази на підтвердження своїх доводів, заявляти клопотання і відводи, користуватися правовою допомогою адвоката.

У разі неможливості з поважних причин брати участь у засіданні кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури адвокат, стосовно якого розглядається справа, може надати по суті порушених питань письмові пояснення, які додаються до матеріалів справи. Письмові пояснення адвоката оголошуються на засіданні дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури.

Неявка адвоката чи особи, яка ініціювала питання дисциплінарної відповідальності адвоката, на засідання дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури без поважних причин за умови наявності доказів завчасного повідомлення зазначених осіб про місце, день і час засідання не перешкоджає розгляду дисциплінарної справи. У разі повторної неявки зазначених осіб на засідання палати розгляд справи здійснюється за їх відсутності незалежно від причин неявки.

Розгляд справи про дисциплінарну відповідальність адвоката є відкритим, крім випадків, якщо відкритий розгляд справи може призвести до розголошення адвокатської таємниці.

Під час засідання дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури ведеться протокол, який підписується головуючим та секретарем засідання.

Приписами ст. 41 Закону № 5076-VI визначено, що за результатами розгляду дисциплінарної справи дисциплінарна палата кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури приймає рішення про притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності за вчинення дисциплінарного проступку і застосування до нього дисциплінарного стягнення або про закриття дисциплінарної справи. Рішення дисциплінарної палати приймається більшістю голосів від її загального складу, крім рішення про припинення права на заняття адвокатською діяльністю, яке приймається двома третинами голосів від її загального складу.

Рішення у дисциплінарній справі має бути вмотивованим. Під час обрання виду дисциплінарного стягнення враховуються обставини вчинення проступку, його наслідки, особа адвоката та інші обставини.

Рішення у дисциплінарній справі приймається за відсутності адвоката, стосовно якого порушено дисциплінарну справу, та особи, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката.

Член дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, який проводив перевірку відомостей про дисциплінарний проступок адвоката, не бере участь у голосуванні.

Рішення оголошується на засіданні дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури. Копія рішення надсилається або вручається під розписку адвокату та особі, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, протягом трьох робочих днів з дня прийняття рішення.

Положеннями ч.ч. 1, 3 ст. 50 Закону № 5076-VI встановлено, що кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури утворюється, зокрема, з метою вирішення питань щодо дисциплінарної відповідальності адвокатів; кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури діє у складі кваліфікаційної та дисциплінарної палат. Кваліфікаційна палата утворюється у складі не більше дев`яти членів, дисциплінарна - не більше одинадцяти членів палати.

Відповідно до п. 3 ч. 5 ст. 50 Закону № 5076-VI до повноважень кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури належать, зокрема, прийняття рішень про зупинення або припинення права на заняття адвокатською діяльністю.

Приписами ч. 6 ст. 50 Закону № 5076-VI встановлено, що засідання кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури уважається правомочним, якщо на ньому присутні більше половини членів її палат.

Положеннями ч. 7 ст. 50 Закону № 5076-VI передбачено, що рішення кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури приймається шляхом голосування більшістю голосів від загальної кількості членів її палат.

Аналогічні вимоги викладені в Пункті 53 Положення про порядок прийняття та розгляду скарг щодо неналежної поведінки адвоката, яка може мати наслідком його відповідальність.

Звітно-виборним з`їздом адвокатів України 2017 року - 09 червня 2017 року затверджені Правила адвокатської етики зі змінами, затвердженими З`їздом адвокатів України 2019 року - 15 лютого 2019 року.

Зважаючи на суспільну значущість і складність професійних обов`язків, за якими від адвоката, відповідно до вимог ст. 11 ПАЕ, вимагається високий рівень професійної підготовки, ґрунтовне знання чинного законодавства, практики його застосування, опанування тактики, методів і прийомів адвокатської діяльності, ораторського мистецтва.

Приписами частини третьої статті 11 ПАЕ встановлено, що адвокат має постійно підвищувати свій професійний рівень та кваліфікацію, володіти достатньою інформацією про зміни у чинному законодавстві.

З матеріалів справи судом встановлено, що 06.01.1998 року позивач отримала свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю № 281 в Полтавській обласній КДКА. Відомості про робоче місце адвоката внесено до ЄРАУ.

19.11.2024 до КДКА Полтавської області зі скаргою звернувся директор Вищої школи адвокатури ОСОБА_2 , де вказував, що відповідно до відомостей, що містяться в ЄРАУ та ВШ НААУ, відсутня інформація про виконання адвокатом ОСОБА_1 вимог з підвищення кваліфікації у періоди з 2019 по 2023 роки.

23 грудня 2024 року адвокат надала письмові пояснення, у яких вказала про те, що у 2019 році брала участь у заходах із підвищення кваліфікації, що підтверджується наданими копіями сертифікатів від 18 травня, 25 травня та 08 червня 2019 року. У період з 2020-2021 років під час карантинних обмежень, пов`язаних із пандемією COVID-19, та військовими діями на території України, адвокат вивчала судову практику, правові позиції, новели законодавства шляхом участі у досудовому розслідуванні в кримінальних провадженнях та судових засіданнях в усіх категоріях справ різної предметної підсудності в судах України, про що зазначено в оскаржуваному рішенні КДКА Полтавської області від 04.02.2025.

04.02.2025 КДКА Полтавської області винесло рішення, яким вирішено притягти адвоката ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності за вчинення дисциплінарного проступку, передбаченого п. п. 3, 5, 6 ч. 2 ст. 34 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» та застосувати до неї дисциплінарне стягнення у вигляді попередження. Основною підставою винесення оскаржуваного рішення вказано те, що дисциплінарний проступок у вигляді не підвищення адвокатом свого професійного рівня (кваліфікації) є триваючим.

В свою чергу, 26.02.2025 до ВКДКА надійшла скарга Вищої школи адвокатури при Національній асоціації адвокатів України на рішення дисциплінарної палати КДКА Полтавської області від 04.02.2025, за результатом розгляду якої рішення КДКА Полтавської області у складі дисциплінарної палати від 04.02.2025 року про притягнення адвоката ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності та застосування до неї дисциплінарного стягнення у вигляді попередження змінено в частині застосованого дисциплінарного стягнення та застосовано до адвоката ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у вигляді зупинення права на заняття адвокатською діяльністю строком на 3 (три) місяці, про що прийняте рішення ВКДКА № VІ-006/2025 від 06.06.2025.

Тобто, рішенням ВКДКА № VІ-006/2025 від 06.06.2025 було змінено рішення дисциплінарної палати КДКА Полтавської області від 04.02.2025 в частині застосованого дисциплінарного стягнення.

Разом з тим, судовим розглядом встановлено, що рішенням Полтавського окружного адміністративного суду від 04.06.2025 рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Полтавської області від 04.02.2025 визнано протиправним та скасовано. При цьому, Полтавський окружний адміністративний суд розглянувши справу № 440/2898/25 дійшов висновку про неможливість притягнення ОСОБА_1 до відповідальності, безпідставність застосування до позивача дисциплінарного стягнення.

Зазначене рішення суду набрало законної сили 05.07.2025.

Отже, оскільки в судовому порядку скасоване рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Полтавської області від 04.02.2025 про притягнення адвоката ОСОБА_1 (свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю № 21, видане Полтавською обласною КДКА 06.01.1998) до дисциплінарної відповідальності за вчинення дисциплінарного проступку, передбаченого п. п. 3, 5, 6 ч. 2 ст. 34 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність", колегія суддів зазначає, що скасуванню підлягає і рішення ВКДКА № VІ-006/2025 від 06.06.2025, яким було змінено рішення дисциплінарної палати КДКА Полтавської області від 04.02.2025 в частині застосованого дисциплінарного стягнення.

Що стосується доводів апелянта щодо суті допущених адвокатом порушень в частині не проходження підвищення кваліфікації, то судом оцінка зазначеним доводам під час вирішення цієї справи не надається, оскільки за висновками, які викладені в рішенні Полтавського окружного адміністративного суду від 04.06.2025, на момент прийняття рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Полтавської області від 04.02.2025 про притягнення адвоката ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності за вчинення дисциплінарного проступку, передбаченого п. п. 3, 5, 6 ч. 2 ст. 34 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" строк притягнення до відповідальності сплив.

Відповідно до ч. 4 ст. 78 КАС України обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, стосовно якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.

На підставі наведених вище обставин колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції про наявність підстав для задоволення позову.

Доводи апеляційної скарги зазначених вище висновків суду попередньої інстанції не спростовують і не дають підстав для висновку, що судом першої інстанції при розгляді справи неправильно застосовано норми матеріального права, які регулюють спірні правовідносини, чи порушено норми процесуального права.

Відповідно до пункту першого частини першої статті 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.

Згідно зі статтею 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення із додержанням норм матеріального і процесуального права.

Оскільки доводи апеляційної скарги не знайшли свого підтвердження та спростовуються висновками суду першої інстанції, які зроблені на підставі повного, всебічного та об`єктивного аналізу відповідних правових норм та фактичних обставин справи, колегія суддів дійшла висновку, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права, а тому оскаржуване рішення слід залишити без змін.

Що стосується заявленого відповідачем клопотання про залучення третіх осіб (Вищу школу адвокатури Національної асоціації адвокатів України та Кваліфікаційно-дисциплінарну комісію адвокатури Полтавської області), то в обґрунтування цього клопотання відповідач послався на те, що ВКДКА розглядала скаргу на рішення КДКА Полтавської області, в результаті чого застосувала до адвоката більш тяжке стягнення, ніж обрала КДКА (попередженя) - у вигляді зупинення права на заняття адвокатською діяльністю строком на три місяці. Також зазначив, що не погоджуючись з прийнятим рішенням Вища школа адвокатури Національної асоціації адвокатів України подала скаргу на вищевказане рішення.

Надаючи оцінку цим доводам, колегія суддів зазначає, що згідно із ч. ч. 2, 4, 5 ст. 49 КАС України треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права, свободи, інтереси або обов`язки. Вони можуть бути залучені до участі у справі також за клопотанням учасників справи. Якщо адміністративний суд при вирішенні питання про відкриття провадження у справі або при підготовці справи до судового розгляду встановить, що судове рішення може вплинути на права та обов`язки осіб, які не є стороною у справі, суд залучає таких осіб до участі в справі як третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору. Вступ третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, не має наслідком розгляд адміністративної справи спочатку. У заявах про залучення третіх осіб і у заявах третіх осіб про вступ у справу на стороні позивача або відповідача зазначається, на яких підставах третіх осіб належить залучити до участі у справі. Про залучення третіх осіб до участі у справі суд постановляє ухвалу, в якій зазначає, на які права чи обов`язки такої особи та яким чином може вплинути рішення суду у справі. Ухвала за наслідками розгляду питання про вступ у справу третіх осіб окремо не оскаржується. Заперечення проти такої ухвали може бути включено до апеляційної чи касаційної скарги на рішення суду, прийняте за результатами розгляду справи.

Аналіз наведеної норми свідчить про те, що за клопотанням учасників справи суд може залучити до участі у справі третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, лише у разі, коли рішення у справі може вплинути на їхні права, свободи, інтереси або обов`язки.

Разом з тим, за встановленими у цій справі обставинами, а також враховуючи предмет позову, колегія суддів дійшла висновку, що заявником не доведено, що рішення у цій справі може вплинути на права, свободи, інтереси або обов`язки Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Полтавської області та Вищої школи адвокатури Національної асоціації адвокатів України, тому підстави для його задоволення відсутні.

Відповідно до п. 30. Рішення Європейського Суду з прав людини у справі "Hirvisaari v. Finland" від 27 вересня 2001 р., рішення судів повинні достатнім чином містити мотиви, на яких вони базуються для того, щоб засвідчити, що сторони були заслухані, та для того, щоб забезпечити нагляд громадськості за здійсненням правосуддя.

При прийнятті судового рішення у цій справі, суд враховує позицію Європейського суду з прав людини (в аспекті оцінки інших аргументів учасників справи), сформовану, зокрема у справах Салов проти України (заява № 65518/01; від 6 вересня 2005 року; пункт 89), Проніна проти України (заява № 63566/00; 18 липня 2006 року; пункт 23) та Серявін та інші проти України (заява № 4909/04; від 10 лютого 2010 року; пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі Руїс Торіха проти Іспанії (Ruiz Torija v. Spain) серія A. 303-A; 09 грудня 1994 року, пункт 29).

Пунктом 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень визначено, що обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Із врахуванням такого підходу Європейського суду з прав людини до оцінки аргументів сторін, суд апеляційної інстанції вважає, що ключові аргументи сторін отримали достатню оцінку.

Інші доводи і заперечення сторін на висновки суду апеляційної інстанції не впливають.

Зважаючи на результати апеляційного перегляду оскарженого судового рішення та положення статті 139 КАС України, у справі відсутні підстави для зміни розподілу судових витрат зі сплати судового збору.

Керуючись ст. ст. 243, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 326, 327 КАС України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури залишити без задоволення.

Рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 04.12.2025 року по справі № 440/10275/25 залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддя (підпис)І.С. Чалий
Судді(підпис) (підпис) М.О. Семененко З.Г. Подобайло

Повний текст постанови складено 23.03.2026 року