Справа № 320/3401/26
Суддя: Кушнова А.О.
Дата ухвалення: 2026-03-17 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

17 березня 2026 року справа №320/3401/26

Суддя Київського окружного адміністративного суду Кушнова А.О., розглянувши позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Мотронівський гірничо-збагачувальний комбінат» до Державної податкової служби України, Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії,

в с т а н о в и в:

До Київського окружного адміністративного суду через підсистему «Електронний суд» звернулось Товариство з обмеженою відповідальністю «Мотронівський гірничо-збагачувальний комбінат» з позовом до Державної податкової служби України, Головного управління ДПС у Дніпропетровській області, в якому позивач просить суд:

- визнати протиправним та скасувати рішення Державної податкової служби України, викладене в листі №32265/6/99-00-04-01-02-06 від 07.11.2025;

- зобов?язати відповідачів здійснити коригування в інтегрованій картці Товариства з обмеженою відповідальністю «Мотронівський гірничо-збагачувальний комбінат» , а саме виключити заборгованість та пеню по орендній платі з юридичних осіб, по наступним земельним ділянкам, по зобов?язанням за договорами:

по Верхньодніпровській ТГ: Договір №8 оренди земельної ділянки від 28.02.2017; Договір №9 оренди земельної ділянки від 15.03.2017; Договір №1/34 оренди земельної ділянки від 24.04.2018; Договір №1/35 оренди земельної ділянки від 24.04.2018; Договір №04/06/20/1-СГ оренди земельної ділянки від 04.06.2020;

по Вільногірській ТГ: Договір №2228ЮО оренди земельної ділянки від 17.10.2016; Договір №223/ЮО оренди земельної ділянки від 17.10.2016; Договір №1 оренди земельної ділянки від 03.06.2016; Договір №10 оренди земельної ділянки від 20.10.2016; Договір №11 оренди земельної ділянки від 20.10.2016; Договір №1/33 оренди земельної ділянки від 26.04.2018; Договір №1/12 оренди земельної ділянки від 21.02.2019; Договір №1/10 оренди земельної ділянки від 21.02.2019; Договір №1/11 оренди земельної ділянки від 21.02.2019; Договір №б/н оренди земельної ділянки від 29.08.2019.

Відповідно до частини першої статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, зокрема, чи: відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Наданий адміністративний позов не відповідає вимогам статей 160, 161 Кодексу адміністративного судочинства України, з огляду на таке.

Відповідно до частини другої статті 160 Кодексу адміністративного судочинства України позовна заява подається в письмовій формі позивачем або особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

Відповідно до частини дев`ятої статті 18 Кодексу адміністративного судочинства України суд проводить розгляд судової справи за матеріалами у формах, визначених Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Відповідно до пункту 122 розділу VI «Перехідні положення» Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, затвердженого Рішенням Вищої ради правосуддя 17.08.2021 №1845/0/15-21 (з подальшими змінами, внесеними згідно з Рішеннями Вищої ради правосуддя №83/0/15-22 від 25.01.2022, №166/0/15-22 від 22.02.2022, №977/0/15-23 від 12.10.2023, №700/0/15-24 від 07.03.2024) до початку функціонування всіх підсистем (модулів) ЄСІТС справи можуть розглядатися (формуватися та зберігатися) в паперовій, електронній чи змішаній формі залежно від наявних у суді можливостей.

За результатами автоматизованого розподілу судової справи між суддями Київського окружного адміністративного суду, матеріали позовної заяви Товариства з обмеженою відповідальністю «Мотронівський гірничо-збагачувальний комбінат» до Державної податкової служби України, Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії (справа №320/3401/26) передано судді Кушновій А.О. у вигляді роздрукованої позовної заяви на 8 аркушах та копії платіжної інструкції на 1 арк. (без додатків), що свідчить про відсутність у суді можливості формування справ у паперовій формі, які формуються учасниками процесу через підсистему «Електронний Суд».

У зв`язку з відсутністю такої можливості, що є загальновідомим внаслідок неналежного фінансування судів, документи, відповідно, подаються до суду у паперовій формі.

Відповідно до п/п. 15.1, 15.3. пункту 1 розділу VII «Перехідні положення» Кодексу адміністративного судочинства України до визначення Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів), можливості вчинення передбачених цим Кодексом дій з використанням підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи такі дії вчиняються в такому порядку: подання, реєстрація, надсилання процесуальних та інших документів, доказів, формування, зберігання та надсилання матеріалів справи здійснюються в паперовій формі (п.15.1); розгляд справи у суді здійснюється за матеріалами у формах, визначених Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів) (п.15.3).

При цьому, суд звертає увагу, що Рада суддів України у рішенні від 05.08.2022 №26 з метою підвищення рівня використання інструментів електронного судочинства під час відправлення правосуддя в умовах скрутного фінансового забезпечення судів рекомендувала судам у разі відсутності можливості у суді роздрукувати документи, що надійшли до суду в електронній формі через значний їх обсяг, звертатися до учасників судових проваджень з пропозицією додатково подати відповідні документи для суду у паперовій формі.

Цим самим рішенням Рада суддів України закликала усіх учасників судових проваджень:

- з розумінням поставитися до існуючих проблем фінансування судової гілки влади в умовах воєнного стану;

- при подачі значного обсягу документів до суду в електронній формі (понад 30 аркушів) - додатково подавати їх суду в паперовій формі.

При цьому суд зазначає, що опубліковані Радою суддів України рекомендації мають рекомендаційний характер і враховуються судом у сукупності із нормами чинного законодавства.

У своїй практиці Європейський суд неодноразово наголошував, що право на доступ до суду, закріплене у 6 § 1 Конвенції, не є абсолютним: воно може бути піддане допустимим обмеженням, оскільки вимагає за своєю природою державного регулювання. У той же час заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду справи, що стосуються безпосередньо його, максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

У даному випадку, позовна заява з додатками надійшла до суду через підсистему «Електронний Cуд», водночас, її граничний обсяг перевищує 30 аркушів.

Відтак, позивачу слід подати позовну заяву у паперовій формі із належним чином засвідченими доказами у паперовій формі.

Згідно з частиною першою статті 160 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

Відповідно до пунктів 4, 5 частини п`ятої статті 160 КАС України у позовній заяві зазначаються: зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Під змістом позовних вимог розуміються запропоновані позивачем способи захисту свого публічного права, свободи чи інтересу, а обставинами, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, є конкретні юридичні факти, з настанням яких суб`єкти публічного права вступають з фізичними чи юридичними особами у спірні правовідносини. Позовні вимоги і обставини в їх обґрунтування мають викладатися лаконічно, чітко, зрозуміло, з використанням прийнятої юридичної термінології.

Суд зазначає, що пункт 9 частини 5 статті 160 КАС України вказує на невичерпний перелік інформації, яка може бути висвітлена в адміністративному позові задля правильного вирішення спору.

Відповідно до частини першої статті 5 Кодексу адміністративного судочинства України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом: 1) визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень; 2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень; 3) визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій; 4) визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії; 5) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб`єкта владних повноважень; 6) прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1 - 4 цієї частини та стягнення з відповідача - суб`єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю.

Позов в адміністративному процесі - це письмово оформлена і адресована суду письмова вимога, яка складається з вимоги процесуального характеру (відкрити провадження по справі) і вимоги матеріального характеру (захистити невизнане, оспорюване чи порушене право).

При цьому складовими частинами позову є предмет позову та підстави позову.

Предмет позову - це матеріально-правові вимоги позивача до відповідача, направлені на захист порушеного чи оспорюваного права або охоронюваного законом інтересу.

Підстави позову - це факти, які обґрунтовують вимогу про захист права чи законного інтересу. Тобто це обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, які об`єктивуються у поданих доказах. Під підставами позову слід розуміти обставини, якими обґрунтовуються позовні вимоги, а не самі по собі посилання позивача на певну норму закону. До підстав позову входять лише юридичні факти, тобто ті, з якими норми матеріального права пов`язують виникнення, зміну чи припинення прав та обов`язків суб`єктів спірного матеріального правовідношення, та які у своїй сукупності дають право особі звернутися до суду з вимогами до іншої особи.

Суд звертає увагу позивача на те, що дії суб`єкта владних повноважень активна поведінка, яка може мати вплив на права, свободи та інтереси фізичних та юридичних осіб, в той час коли протиправна бездіяльність суб`єкта владних повноважень це пасивна поведінка суб`єкта владних повноважень, зовнішня форма поведінки (діяння) цього органу, яка полягає (проявляється) у неприйнятті рішення чи у нездійсненні юридично значимих й обов`язкових дій на користь заінтересованих осіб, які на підставі закону та/або іншого нормативно-правового регулювання віднесені до компетенції суб`єкта владних повноважень, були об`єктивно необхідними і реально можливими для реалізації, але фактично не були здійснені. Індивідуальний акт - акт (рішення) суб`єкта владних повноважень, виданий (прийняте) на виконання владних управлінських функцій або в порядку надання адміністративних послуг, який стосується прав або інтересів визначеної в акті особи або осіб, та дія якого вичерпується його виконанням або має визначений строк (пункт 19 частини 1 статті 4 Кодексу адміністративного судочинства України).

Позивач на власний розсуд визначає, чи порушені його права рішеннями, дією або бездіяльністю суб`єкта владних повноважень. Проте ці рішення, дії або бездіяльність повинні бути такими, які породжують, змінюють або припиняють права та обов`язки у сфері публічно-правових відносин. Оскільки наслідком розв`язання публічно-правового спору, по суті, має бути захист порушеного суб`єктивного права позивача, то у разі незгоди позивача із рішенням суб`єкта владних повноважень та діями відповідача із винесення оскаржуваного рішення позивач зобов`язаний окремо обґрунтувати кожну із заявлених вимог.

Відповідно до висновку Верховного Суду в ухвалі від 23.01.2019 у справі №9901/35/19 під змістом позовних вимог розуміється визначення способу захисту свого права, свободи чи інтересу, що має сформулюватися максимально чітко і зрозуміло. Особа, звертаючись до суду із позовною заявою, повинна чітко зазначити дії чи бездіяльність суб`єкта владних повноважень, що порушили її право, та повинна вказати спосіб захисту свого порушеного права.

Великою Палатою Верховного Суду у справі №640/7310/19 (ЄДРСР 94394125) зазначено: особа, яка вважає, що порушені її права, свободи чи інтереси, і яка у зв`язку із цим звертається за їх захистом до адміністративного суду, має зазначити в позовній заяві: хто, який саме суб`єкт владних повноважень порушив її права чи інтереси, яким чином, якими діями (рішенням, бездіяльністю) відбулося втручання в її права, які саме права були порушені, чи належать вони позивачу, які обставини про це свідчать.

Зважаючи на те, що рішення суду завжди спрямоване на захист конкретного суб`єктивного права, зміст позовних вимог не може бути абстрактним чи містити певні умовні категорії і повинен формулюватись максимально чітко і зрозуміло, оскільки від якості позовної заяви, юридично правильного змісту позовних вимог, зазначення способу судового захисту залежить швидкий і ефективний розгляд справи.

Зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, на рівні формулювання викладу їх змісту мають бути достатніми, щоб визначити предмет спору, його юрисдикційну належність, характер вимог, часові рамки події порушення, нормативне регулювання спірних відносин, а також обставини, за яких можна ухвалити одне із обов`язкових процесуальних рішень, пов`язаних із визнанням позовної заяви прийнятною/неприйнятною.

У прохальній частині позовної заяви позивач, зокрема, просить суд зобов`язати Головне управління ДПС у Дніпропетровській області здійснити коригування в інтегрованій картці Товариства з обмеженою відповідальністю «Мотронівський гірничо-збагачувальний комбінат» , а саме виключити заборгованість та пеню по орендній платі з юридичних осіб.

Разом з тим, суд звертає увагу позивача на те, що виходячи з положень частини першої статті 5 та частини другої статті 245 КАС України передумовою застосування такого способу захисту прав, як заявлено позивачем в цій частині вимоги, є визнання протиправним рішення, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень, оскільки заявлений позивачем спосіб захисту може бути реалізований лише за умови попереднього визнання рішень, дій чи бездіяльності відповідача протиправними.

Проте, відповідної вимоги щодо протиправності індивідуального акта, яке прийняте Головним управлінням ДПС у Дніпропетровській області, у контексті обраного самостійного способу захисту не сформульовано.

Тобто, позивачем у прохальній частині не зазначено якими діями (рішенням, бездіяльністю) Головного управління ДПС у Дніпропетровській області порушенні його права та законні інтереси.

Відтак, позивачу слід визначитись з питанням щодо заявленої позовної вимоги, оскільки передумовою застосування такого способу захисту прав, як заявлено позивачем відносно вказаної вимоги зобов`язального характеру, яке має вчинитись Головним управлінням ДПС у Дніпропетровській області, є визнання протиправним рішення, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень.

У зв`язку з цим позовні вимоги підлягають уточненню шляхом викладення їх в уточненій позовній заяві, із чітким зазначенням всіх позовних вимог позивача до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області.

Окрім того, суд зазначає, що адміністративне судочинство здійснюється з метою захисту конкретного порушеного суб`єктивного права, що належить особі, тому зміст позовних вимог та їх обґрунтування не можуть бути абстрактним чи містити певні умовні категорії і повинні формулюватись максимально чітко і зрозуміло.

Однак, у позовній заяві відсутнє належне нормативно-правове обґрунтування позовних вимог щодо зобов`язання відповідачів здійснити коригування в інтегрованій картці Товариства з обмеженою відповідальністю «Мотронівський гірничо-збагачувальний комбінат» , а саме виключити заборгованість та пеню по орендній платі з юридичних осіб, та посилання на правові норми, що можуть бути застосовані до спірних правовідносин. Позивачем не наведено жодної норми законодавства, опираючись на які позивач вбачає наявність підстав для зобов`язання відповідачів вчинити такі дії.

Суд звертає увагу позивача на те, що у позовній заяві позивач повинен навести свої аргументи, доводи та міркування щодо протиправної поведінки, порушення принципів діяльності, недотримання процедури вчинення певної дії, прийняття рішення, зокрема, у чому саме полягає протиправність дій, бездіяльності, чітко зазначити, яку саме норму (норми) порушено, яким саме суб`єктом.

Отже, позивачу для усунення зазначених недоліків необхідно надати до суду нову редакцію позовної заяви, яка оформлена відповідно до вимог статті 160 КАС України, із чітким нормативним обґрунтуванням порушених прав та конкретизованим способом відновлення порушених прав, з урахуванням висновків суду.

Крім того, відповідно до частини другої статті 161 КАС України у разі подання позовної заяви та доданих до неї документів в електронній формі через електронний кабінет до позовної заяви додаються докази надсилання її копії та копій доданих документів іншим учасникам справи з урахуванням положень статті 44 цього Кодексу.

З огляду на те, що позивачу необхідно надати до суду нову редакцію позовної заяви, позивачу у порядку усунення недоліків позовної заяви слід надати суду належні докази направлення учасникам справи копії уточненої позовної заяви.

Також, згідно з пунктом 5 частини п`ятої статті 160 Кодексу адміністративного судочинства України у позовній заяві зазначається: виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

В свою чергу, частиною четвертою статті 161 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Так, у позовній заяві на сторінках 3-5 позивач зазначає: про знаходження в провадженні Дніпропетровського окружного адміністративного суду адміністративної справи №160/24368/25 за позовом Головного управління ДПС у Дніпропетровській області до Товариства з обмеженою відповідальністю «Мотронівський гірничо-збагачувальний комбінат» про стягнення податкового боргу в розмірі 59525310,20 грн, який виник, зокрема, по орендній платі з юридичних осіб (Верхньодніпровська ТГ) у розмірі 20437455,76 грн, а також пені на загальну суму 687807,87 грн., та по орендній платі з юридичних осіб (Вільногріська ТГ) у розмірі 38596061,83 грн, а також пені на загальну суму 750695,38 грн.; про укладення між позивачем та Верхньодніпровською міською радою договорів оренди земельних ділянок №8 від 28.02.2017, №9 від 15.03.2017, №1/34 від 24.04.2018, №1/35 від 24.04.2018 та №04/06/20/1-СГ від 04.06.2020; про укладення між позивачем та Вільногірською міською радою договорів оренди земельних ділянок №2228ЮО від 17.10.2016, №223/ЮО від 17.10.2016, №1 від 03.06.2016, №10 від 20.10.2016, №11 від 20.10.2016, №1/33 від 26.04.2018, №1/12 від 21.02.2019, №1/10 від 21.02.2019, №1/11 від 21.02.2019 та №б/н від 29.08.2019.

Суд констатує, що в силу вимог частини четвертої статті 161 КАС України, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги.

Однак, всупереч вимогам статей 160-161 КАС України позивачем до позовної заяви не додано жодного документу, про які зазначено у позовній заяві на сторінках 3-5.

Відсутність вказаних документів унеможливлює здійснення підготовки справи до судового розгляду.

У зв`язку з цим, позивачу у порядку усунення недоліків позовної заяви необхідно надати докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, а саме: копію ухвали про відкриття провадження в адміністративній справі №160/24368/25; копію позовної заяви з додатками в адміністративній справі №160/24368/25; копії договорів оренди земельних ділянок №8 від 28.02.2017, №9 від 15.03.2017, №1/34 від 24.04.2018, №1/35 від 24.04.2018 та №04/06/20/1-СГ від 04.06.2020, укладених між позивачем та Верхньодніпровською міською радою; копії договорів оренди земельних ділянок №2228ЮО від 17.10.2016, №223/ЮО від 17.10.2016, №1 від 03.06.2016, №10 від 20.10.2016, №11 від 20.10.2016, №1/33 від 26.04.2018, №1/12 від 21.02.2019, №1/10 від 21.02.2019, №1/11 від 21.02.2019 та №б/н від 29.08.2019, укладених між позивачем та Вільногірською міською радою.

Суд звертає увагу на те, що недотримання позивачем даних вимог, які пред`являються до позовної заяви, не дозволяє суду в повній мірі здійснити підготовку справи для судового засідання та відповідно відкрити провадження у справі.

Згідно з частинами першою, другою статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом десяти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись статтями 160, 161, 169, 171, 243, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

у х в а л и в:

1. Позовну заяву залишити без руху.

2. Протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху позивачу необхідно усунути недоліки позовної заяви, а саме:

- надати позовну заяву у паперовій формі із належним чином засвідченими доказами у паперовій формі;

- надати уточнену позовну заяву, яка оформлена відповідно до вимог статті 160 КАС України, в якій чітко зазначити та конкретизувати позовні вимоги до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області (чітко зазначити та конкретизувати прохальну частину позову із зазначенням конкретних дій (рішення, бездіяльності) вказаного відповідача, які оскаржуються), а також зазначити чітке нормативне обґрунтування порушених прав та конкретизований спосіб відновлення порушених прав, з урахуванням висновків суду;

- надати належні докази направлення учасникам справи копії уточненої позовної заяви з додатками;

- надати докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, а саме: копію ухвали про відкриття провадження в адміністративній справі №160/24368/25; копію позовної заяви з додатками в адміністративній справі №160/24368/25; копії договорів оренди земельних ділянок №8 від 28.02.2017, №9 від 15.03.2017, №1/34 від 24.04.2018, №1/35 від 24.04.2018 та №04/06/20/1-СГ від 04.06.2020, укладених між позивачем та Верхньодніпровською міською радою; копії договорів оренди земельних ділянок №2228ЮО від 17.10.2016, №223/ЮО від 17.10.2016, №1 від 03.06.2016, №10 від 20.10.2016, №11 від 20.10.2016, №1/33 від 26.04.2018, №1/12 від 21.02.2019, №1/10 від 21.02.2019, №1/11 від 21.02.2019 та №б/н від 29.08.2019, укладених між позивачем та Вільногірською міською радою.

3. Роз`яснити позивачеві, що якщо недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, не будуть усунуті у встановлений судом строк, позовна заява буде повернута відповідно до пункту 1 частини 4 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України.

4. Копію ухвали надіслати позивачу, зокрема, шляхом направлення тексту ухвали електронною поштою, факсимільним повідомленням (факсом, телефаксом), телефонограмою.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не підлягає оскарженню. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Кушнова А.О.