Справа № 120/14912/25
Суддя: Заброцька Людмила Олександрівна
Дата ухвалення: 2026-03-24 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

м. Вінниця

24 березня 2026 р. Справа № 120/14912/25

Вінницький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Заброцької Людмили Олександрівни, розглянувши в письмовому провадженні матеріали адміністративної справи

за позовом: приватного сільськогосподарського підприємства "Деметра плюс"

до: Головного управління ДПС у Вінницькій області

про: визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Вінницького окружного адміністративного суду перебуває адміністративна справа за позовом приватного сільськогосподарського підприємства "Деметра плюс" до Головного управління ДПС у Вінницькій області про визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити дії.

Ухвалою суду від 28.10.2025 року відкрито провадження у справі та вирішено здійснювати розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін, за наявними у справі матеріалами.

Ухвалою суду від 20.03.2026 прийнято до свого провадження адміністративну справу № 120/14912/25.

Розглянувши матеріали справи судом встановлено, що представником відповідача подано клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін, яке мотивовано тим, що рішення щодо спірної податкової накладної Комісією ГУ ДПС було прийнято відповідно до вимог Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/ розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних затвердженого постановою КМУ від 11 грудня 2019 р. № 1165. Оскільки на сьогоднішній час дана категорія справ має вагомий вплив на встановлення відповідної судової практики щодо застосування Постанови КМУ від 11 грудня 2019 р. № 1165, відповідно, має фундаментальне значення для податкового органу та держави в цілому.

Враховуючи викладене вище, Головне управління ДПС у Вінницькій області вважає за необхідне розгляд даної справи проводити в судовому засіданні з викликом сторін, оскільки розгляд даної справи без виклику сторін позбавляє відповідача, як учасника справи, реалізувати у повному обсязі свої права та використати усі можливі способи захисту та доведення своєї правової позиції. Представник вважає, що дані обставини можуть бути досліджені і з`ясовані судом лише під час розгляду справи в судовому засіданні.

Вирішуючи заявлене представником відповідача клопотання та визначаючись щодо необхідності розгляду справи в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін, суд зазначає таке.

Частиною першою статті 12 КАС України встановлено, що адміністративне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку позовного провадження (загального або спрощеного).

Спрощене позовне провадження призначене для розгляду справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи (ч. 2 ст. 12 КАС України).

Відповідно до пункту 10 частини 6 статті 12 КАС України справами незначної складності є інші справи, у яких суд дійде висновку про їх незначну складність, за винятком справ, які не можуть бути розглянуті за правилами спрощеного позовного провадження.

Частиною першою статті 262 КАС України передбачено, що розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження здійснюється судом за правилами, встановленими цим Кодексом для розгляду справи за правилами загального позовного провадження, з особливостями, визначеними у цій главі.

Відповідно до частин 5 та 6 ст. 262 КАС України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін. Суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін: 1) у випадках, визначених статтею 263 цього Кодексу; 2) якщо характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі незначної складності не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

Відповідно до частини 8 статті 262 КАС України при розгляді справи за правилами спрощеного позовного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, а у випадку розгляду справи з повідомленням (викликом) учасників справи - також заслуховує їхні усні пояснення. Судові дебати не проводяться.

Таким чином, розгляд судом адміністративної справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомленням сторін дає можливість учасникам справи реалізувати свої процесуальні права, визначені, зокрема, у статтях 44, 47 КАС України.

При цьому, сторони перебувають в однаковому процесуальному становищі щодо можливості реалізації таких прав.

У цьому контексті, суд вважає за необхідне зазначити, що практика Європейського суду з прав людини з питань гарантій публічного характеру провадження у судових органах в контексті пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка ратифікована Україною на підставі Закону України "Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, Першого протоколу та протоколів № 2, 4, 7 та 11 до Конвенції" від 17.07.1997 року № 475/97-ВР свідчить про те, що публічний розгляд справи може бути виправданим не у кожному випадку (рішення від 08.12.1983 року у справі "Ахеn v. Germany", заява № 8273/78, рішення від 25.04.2002 року "Varela Assalino contre le Portugal", заява № 64336/01). Так, у випадках, коли мають бути вирішені тільки питання права, то розгляд письмових заяв, на думку Європейського суду з прав людини, є доцільнішим, ніж усні слухання, і розгляд справи на основі письмових доказів є достатнім. Заявник (в одній із зазначених справ) не надав переконливих доказів на користь того, що для забезпечення справедливого судового розгляду після обміну письмовими заявами необхідно було провести також усні слухання. Зрештою, у певних випадках влада має право брати до уваги міркування ефективності й економії. Зокрема, коли фактичні обставини не є предметом спору, а питання права не становлять особливої складності, та обставина, що відкритий розгляд не проводився, не є порушенням вимоги пункту 1 статті 6 Конвенції про проведення публічного розгляду справи.

На підставі викладеного суд приходить до висновку, що характер спірних правовідносин та предмет доказування у даній справі не вимагають проведення судового засідання з повідомленням (викликом) сторін для повного і всебічного встановлення обставин справи. В той же час, бажання сторони викласти під час публічних слухань свої аргументи, які висловлені нею у письмових заявах по суті справи, не зумовлюють необхідність призначення справи до розгляду з викликом її учасників.

Суд звертає увагу, що представник відповідача не вказує, які саме можливі способи захисту та доведення своєї правової позиції він не може використати при розгляді справи в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення ( виклику ) сторін. Так, представник не зазначає про необхідність виклику свідків, призначення експертизи, витребування та дослідження нових доказів тощо.

Також суд зауважує, що розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін або з повідомленням сторін не впливає на можливість оскарження судового рішення в справі в порядку касаційного провадження, а підстави для такого визначені ч. 4 ст. 328 КАС України.

Таким чином, виходячи зі змісту заявленого клопотання та доводів, наведених представником відповідача на його обґрунтування, суд доходить висновку про їх необґрунтованість, а тому не вбачає підстав для задоволення клопотання.

Керуючись ст.ст. 262, 248, 256 КАС України, -

УХВАЛИВ:

Відмовити в задоволенні клопотання представника відповідача про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили в порядку, визначеному ст. 256 КАС України.

Суддя Заброцька Людмила Олександрівна