Справа № 440/2548/25
Суддя: В.І. Бевза
Дата ухвалення: 2026-03-19 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ПОЛТАВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 березня 2026 року м. ПолтаваСправа № 440/2548/25

Полтавський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Бевзи В.І., за участю: секретаря судового засідання Китайгородської І.О.,

представника позивача адвоката Винника Р.О.

представника відповідача - Самойлової В.К.,

розглянувши за правилами загального позовного провадження у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом Публічного акціонерного товариства «Кременчуцький сталеливарний завод» до Північного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення,

В С Т А Н О В И В:

І. РУХ СПРАВИ

Стислий зміст позовних вимог.

Позивач Публічне акціонерне товариство "Кременчуцький сталеливарний завод" звернулось до Полтавського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Північного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення від 21.11.2024 №594/35000701.

В обґрунтування своїх вимог позивач зазначав, що під час проведення перевірки контролюючий орган не врахував, що зазначені у акті перевірки порушення щодо несвоєчасної реєстрації податкових накладних (розрахунків коригування до податкових накладних) у Єдиному реєстрі податкових накладних є розрахунками коригування, які отримані платником податків від постачальників, а строк їх реєстрації починається не з дати виписки, а з моменту фактичного отримання таких розрахунків коригування платником податків від контрагента. Вказав, що своєчасність реєстрації відповідних розрахунків коригувань підтверджується технічним протоколом системи «MeDoc». Також звертав увагу, що в електронному кабінеті платника податку відсутні дані щодо дати отримання розрахунків коригування у спірних періодах акту перевірки. Зазначив, що доводи контролюючого органу в акті перевірки щодо порушення строку реєстрації розрахунків коригування до податкових накладних реєстрація по яким зупинена, не є порушенням граничних строків реєстрації, оскільки такі розрахунки коригування зареєстровані одразу після прийняття рішення комісією контролюючого органу про реєстрацію податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Додатково звернув увагу, що контролюючий орган не здійснив зустрічні звірки із контрагентами позивача, з метою встановлення дати отримання позивачем розрахунків коригування від контрагентів.

У зв`язку із цим, просив задовольнити позов.

Позивачем надана відповідь на відзив, у якій позивач додатково акцентував увагу на доводи обставин та підстав позову, з урахування доводів відповідача у відзиві на позовну заяву.

Позивачем неодноразово надані додаткові пояснення у справі, клопотання та заяви із процесуальних питань щодо витребування, огляду доказів та не виконання вимог суду.

Позивач заявив судові витрати на правничу допомогу у позовній заяві, а узагальнений розмір понесені витрат за надання правничої допомоги в суді першої інстанції в заяві від 24.02.2026, до якої надав докази на їх понесення.

Стислий зміст заперечень відповідача.

У наданому відзиві до суду на позовну заяву з додатками представник відповідача, заперечуючи проти позовних вимог, наголошував, що за результатами перевірки встановлені порушення Податкового кодексу України (далі ПК України), в результаті чого застосована штрафна фінансова санкція за несвоєчасну реєстрацію розрахунків коригування у Єдиному реєстрі податкових накладних.

Відповідач у відзиві просив відмовити у задоволенні позову. Зазначив, що реєстрація розрахунків коригування до податкових накладних у встановлений строк є одним із елементів податкового обов`язку, який закріплений для всіх платників податку, невиконання якого утворює склад податкового правопорушення. Вказав, що норми ПК України не визначають механізму фіксації дати отримання покупцем розрахунку коригування, а протокол перевірки спеціалізованого програмного забезпечення, сформований за допомогою програмного комплексу «М.Е.Док», є власним програмним продуктом і не є достатнім доказом виконання обов`язку із направлення на реєстрацію податкової накладної.

Відповідач додатково зазначив, що перевірка проведена відповідно до вимог чинного законодавства, позивачу та контрагентам позивача перед початком перевірки направлені запити щодо надання пояснень стосовно можливих порушень податкового законодавства. Відповідач зазначив, що під час перевірки платник податку відмовився надавати документальне підтвердження отримання в певну дату спірних розрахунків коригування до податкових накладних, і така відмова стала підставою для встановлення порушення позивачем строків реєстрації розрахунків коригування до податкових накладних у висновках акту перевірки, на підставі яких прийняте контролюючим органом оспорюване податкове повідомлення-рішення.

Відповідач надав додаткові пояснення на відповідь на відзив, у яких додатково наголосив на своїх доводах.

Відповідачем також надані неодноразово додаткові пояснення із окремих питань, заяви та клопотання із процесуальних питань щодо електронного кабінету платника податку, витребування доказів та їх огляду, на вимогу суду, а також щодо розгляду справи та участі в судових засіданнях представників відповідача.

Відповідач подав заперечення 26.02.2026 щодо заявленого розміру витрат на правничу допомогу.

Заяви, клопотання учасників справи.

Сторонами у справі подані заяви та клопотання із процесуальних питань щодо доказів у справі (витребування, надання, огляду судом в судовому засіданні), щодо розгляду справи в судовому засіданні за участю представників сторін, щодо участі представників сторін в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів та електронного цифрового підпису, згідно з вимогами Положення про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему, відповідно до статті 195 Кодексу адміністративного судочинства України.

Відповідачем подане клопотання про участь у судовому засіданні за участю представника відповідача.

Відповідачем у змісті відзиву на позов міститься заперечення проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження та прохання проведення підготовчого судового засідання у відповідності до положень ст. 173 КАС України для повного та всебічного встановлення обставин справи.

Процесуальні дії у справі.

Полтавським окружним адміністративним судом від 03.03.2025 прийнята позовна заява до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні); витребувані судом докази від позивача та відповідача.

Відповідачем надана інформація та докази на виконання ухвали суду.

Суд постановив ухвалу від 21.03.2025, якою відмовив у задоволенні клопотання відповідача про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін у справі №440/2548/25 за позов Публічного акціонерного товариства "Кременчуцький сталеливарний завод" до Північного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення.

Під час письмового провадження з урахуванням заяв по суті спору сторін та наданих ними доказів, суд прийняв рішення про неможливість подальшого розгляду справи у письмовому провадженні.

Полтавським окружним адміністративним судом постановлена ухвала від 30.04.2025 та вирішене судом перейти до розгляду справи №440/2548/25 за правилами загального позовного провадження. Призначене підготовче засідання у справі об 10:00 15.05.2025 в приміщенні Полтавського окружного адміністративного суду за адресою: 36611, Полтавська область, м. Полтава, вул. Пушкарівська, 9/26. Наданий дозвіл учасниками справи на участь у всіх підготовчих та судових засіданнях у справі в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів, відповідно до статті 195 Кодексу адміністративного судочинства України, у випадку подання учасником справи такої заяви, без постановлення окремої процесуальної ухвали із такого питання. У підготовче засідання викликати учасників справи. Явку сторін визнати обов`язковою.

Суд вважає за доцільне викласти у цьому рішенні частини повного тексту ухвал про витребування доказів від Державної податкової служби України та її відповідей щодо функціонування електронного кабінету платника податків в умовах воєнного стану та можливості встановити дату отримання платником податку розрахунку коригування від контрагента у 2022-2023 роках під час перевірки контролюючого органу.

Щодо витребування доказів від Державної податкової служби України та Товариства з обмеженою відповідальністю «М.Е.ДОК».

Ухвалою суду від 17.07.2025 заяву відповідача від 27.06.2025 та клопотання позивача від 01.07.2025 задоволене судом, витребувані докази від наступних осіб:

1. Витребувати від Державної податкової служби України (04053, м. Київ, Львівська пл., 8, ) інформацію, відомості (яка буде відповідями на наступні питання) на кожне питання окремо:

- Чи можна отримати в Електронному кабінеті платника податків інформацію про дату отримання розрахунку коригування складеного постачальником товарів/послуг до податкової накладної, яка складена на отримувача - платника податків та направлена для реєстрації в ЄРПН отримувачем (покупцем) товарів/послуг?

- Який період даних доступний для перегляду через Електронний кабінет платника податків (зокрема, для розрахунків коригування)?

- У якому саме розділі Електронного кабінету можна переглянути перелік направлених контрагентом розрахунків коригування складених у 2022 року ?

- Чи зберігається така інформація в Електронному кабінеті платника податків після спливу певного терміну (наприклад, після завершення року)?

- Чи можна здійснити пошук або фільтрацію розрахунків коригування за номером податкової накладної, датою, кодом контрагента або іншими реквізитами?

- Чи можливо завантажити або експортувати дані про розрахунки коригування за 2022 рік у вигляді файлу (наприклад xls, pdf)?

- Чи відображається дата реєстрації розрахунку коригування у файлі, що експортується з Електронного кабінету?

- Чи є термін зберігання розрахунків коригування в Електронному кабінеті, після якого такі документи недоступні для перегляду?

- Чи передбачено альтернативний механізм отримання інформації щодо дати реєстрації розрахунку коригування (наприклад через програмне забезпечення «М.Е.Dос») ?

- Чи можливе редагування Електронного кабінету самостійно платником податків (видалення інформації стосовно розрахунків коригування)?

- Як діяти, якщо розрахунок коригування був зареєстрований у 2022 році, але зараз не відображається у кабінеті ? Чи можливо отримати його копію або інформацію про дату реєстрації іншим шляхом?

- Чи можливі технічні збої в Електронному кабінеті через які платник податків не має змоги бачити розрахунки корегування за 2022 рік, та який алгоритм дій для усунення цієї проблеми?

- З якого періоду часу (дата, рік) в ІКС «Електронному кабінет» впровадженофункціонал, що дозволяє відстежити дату отримання платником від його контрагентів розрахунків коригування до податкових накладних?

- Чи має ДПС України в розрізі пункту 19 Розділу 2 Порядку функціонування Електронного кабінету затвердженого Наказом Міністерства фінансів України № 637 від 14.07.2017 року, зареєстрованого у Міністерстві юстиції України 01 серпня 2017 р. за № 942/30810 технічну можливість перегляду журналу всіх дій (подій), що відбуваються в Електронному кабінеті, включаючи, зокрема, фіксацію дати і часу відправлення, отримання документів через Електронний кабінет та будь-якої зміни даних, доступних в Електронному кабінеті, за допомогою кваліфікованої електронної позначки часу за 2022 рік?

-Чи здійснювалося видалення, коригування, переміщення інформації в ІКС «Електронний кабінет», підрежимі «Отримані РК» режиму «Реєстрація ПН/РК» безпосередньо АТ «Кременчуцький сталеливарний завод» у 2022 році? Якщо так то надати роздруківку журналу всіх дій (подій), що відбувалися в Електронному кабінеті АТ «Кременчуцький сталеливарний завод» в 2022 році, у підрежимі «Отримані РК» режиму «Реєстрація ПН/РК».

- Чи мали місце технічні збої в ІКС «Електронний кабінет» за період часу з лютого 2022 року до червня 2025 року, які могли вплинути на повноту, достовірність і строки зберігання інформації про отриманні розрахунки корегування до податкових накладних у підрежимі «Отримані РК» режиму «Реєстрація ПН/РК» за 2022 рік? Якщо так, то надати інформацію про такі факти та їх наслідки.

2. Витребувати від ТОВАРИСТВА З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ «М.Е.ДОК» () докази із відомостями щодо дати доставки Акціонерному товариству "Кременчуцький сталеливарний завод" () розрахунків коригування до податкових накладних (далі - РК), які зареєстровані в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - ЄРПН), та відносно яких встановлені порушення в акті перевірки від 21.11.2024 № 594/35000701 (докази надати у формі довідки про дату доставки РК Акціонерному товариству "Кременчуцький сталеливарний завод" від його контрагентів та відповідні документи (електронні файли, які підтверджують таку дату):

1) РК від контрагента ТОВ «УКРТРАНСЛІТ» () за наступними реквізитами:

дата складання РК/ № РК/ реєстраційний №РК/ Дата реєстрації в ЄРПН:

03.11.2023 4 13.12.2023

10.11.2023 31 12.12.2023

22.02.2505043 25.07.2022

24.02.2515213 15.08.2022

16.02.2506174 25.07.2022

22.02.2384529 16.08.2022

23.02.2581991 07.09.2022

24 02 2428287 08.09.2022

10.03.2788245 19.09.2022

11.03.2020314 14.10.2022

14.03.2627351 02.11.2022

15.03.2025553 03.11.2022

21.03.2451372 04.11.2022

30.03.2052819 10.11.2022

31.03.2164838 15.11.2022

10.03 2485742 25.07.2022

11 03.2387119 16.08.2022

12.03.2590317 07.09.2022

14.03.2398093 08.09.2022

15.03.2783105 19.09.2022

16.03.2030271 14.10.2022

17.03.2022 368: 02.11.2022

18.03.2025756 03.11.2022

19 03 2450396 04.11.2022

20.03 2867226 04.11.2022

24.03.2325026 08.11.2022

2) від контрагента ПАТ «ЗАПОРІЖВОГНЕТРИВ» () за наступними реквізитами:

дата складання РК/ Номер РК/ реєстраційний №РК в ЄРПН/Дата реєстрації в ЄРПН:

02.06.2407837 15.07.2022

Виконання ухвали суду від 17.07.2025, якою витребувані докази від Державної податкової служби та ТОВ "М.Е.Док", які виконані наступним чином:

2.1. Листом ТОВ "М.Е.Док" від 28.07.2025 №2807/1 повідомило суд, що у нього відсутня інформація, яку запитує суд:

"У разі подання електронних документів з використанням «Прямого з`єднання» відправка електронних документів здійснюється на сервер контролюючого органу (ДПСУ) по прямому каналу зв`язку, без участі серверів розробника. Розробник жодним чином не зберігає та не опрацьовує інформацію щодо поштових та ІР-адрес клієнтів, що використовуються під час відправки звітності.

Про успішну доставку документа свідчить надходження відповідної квитанції, що формується на боці контролюючого органу із вказанням дати та часу доставки документа.

Формування та відправка квитанції відбувається на боці контролюючого органу. КП «M.E.Doc» як прикладне ПЗ, виступає засобом отримання такої квитанції та відображення інформації, зазначеної в ній. Згідно даних квитанції документу присвоюється статус в Реєстрі КП «M.E.Doc».

Звертаємо Вашу увагу, в процес відправки електронних документів та отримання квитанцій від контролюючого органу сервера розробника не задіяні. КП «M.E.Doc» отримує квитанції лише по факту їх надсилання контролюючим органом.

Товариство з обмеженою відповідальністю «М.Е.ДОК» не в змозі надати докази із відомостями щодо дати доставки АТ «Кременчуцький сталеливарний завод» () розрахунків коригування до податкових накладних, які зареєстровані в ЄРПН та відносно яких встановлені порушення в акті перевірки від 21.11.2024 №594/35000701 (докази у формі довідки про дату доставки РК АТ «Кременчуцький сталеливарний завод» від його контрагентів та відповідні документи (електронні файли, які підтверджують таку дату)."

Копія відповіді ТОВ "М.Е.Док" у листі від 28.07.2025 №2807/1 надається ДПС України для ознайомлення та використання під час виконання цієї ухвали суду.

2.2.Листом ДПС України від 28.08.2025 №12995/5/99-00-12-02-05-05 надана відповідь наступного змісту:

Щодо питання «Чи можна отримати в Електронному кабінеті платника податків інформацію про дату отримання розрахунку коригування складеного постачальником товарів/послуг до податкової накладної: яка складена на отримувача - платника податків та направлена для реєстрації в січні отримувачем (покупцем) товарів/послуг?»

Платник податків може використовувати Електронний кабінет для складання, надсилання на реєстрацію до Єдиного реєстру податкових накладних (далі - ЄРПН) податкових накладних/розрахунків коригування (далі - ПН/PK), а також обміну РК між контрагентами.

Інформація про обмін РК між контрагентами доступна у підрежимі «Отримані РК» режиму «Реєстрація ПН/PK» приватної частини Електронного кабінету.

За параметрами пошуку «Дата надходження» або «Податковий номер контрагента» платник може переглянути РК, надісланий контрагентом засобами Електронного кабінету, завантажити у форматі pdf, підписати та надіслати його на реєстрацію до ЄРПН.

В зазначеному режимі відображається інформація щодо дати надходження РК від контрагента та дати надсилання контрагентом РК на реєстрацію до ЄРІШ.

Щодо питання «Який період даних доступний для перегляду через Електронний кабінет платника податків (зокрема, для розрахунків коригування)?»

Електронний кабінет в процесі функціонування взаємодіє з іншими інформаційно-комунікаційними системами ДПС (далі - ІКС ДПС) та відображає в режимі реального часу наявну в них інформацію.

Засобами Електронного кабінету платники податків мають можливість доступу до особистої інформації, сформувати та надіслати до органів ДПС електронні документи, у тому числі податкову звітність, запити на отримання інформації, заяви для реєстрації платниками окремих податків тощо.

Функціонал Електронного кабінету не передбачає обмеження в термінах зберігання ПН/PK, які були створені в Електронному кабінеті (підрежим «Видані ПН/PK» режиму «Реєстрація ПН/PK») чи отримані від контрагента РК (підрежим «Отримані РК» режиму «Реєстрація ПН/PK»).

Щодо питання «У якому саме розділі Електронного кабінету можна переглянути перелік направлених контрагентом розрахунків коригування складених у 2022 року?»

Підрежим «Видані ПН/РК» режиму «Реєстрація ПН/РК» надає можливість платнику податку переглянути сформовані та надіслані в Електронному кабінеті ПН/РК. Отримані від контрагента РК відображаються в підрежимі «Отримані РК» режиму «Реєстрація ПН/РК» Електронного кабінету.

Щодо питання «Чи зберігається така інформація в Електронному кабінеті платника податків після спливу певного терміну (наприклад, після завершення року)?»

Сервіси електронного кабінету не обмежують платників податків в термінах зберігання ПН/РК, створених в Електронному кабінеті.

Щодо питання «Чи можна здійснити пошук або фільтрацію розрахунків коригування за номером податкової накладної: датою, кодом контрагента або іншими реквізитами?»

Підрежим «Отримані РК» режиму «Реєстрація ПН/РК» надає можливість за параметрами пошуку «Дата надходження» та «Податковий номер контрагента» переглянути РК, надісланий контрагентом засобами Електронного кабінету.

Режим «ЄРПН» Електронного кабінету дозволяє переглянути інформацію про ПН/РК, яка наявна в ЄРПН по платнику податку та його контрагентах, незалежно від програмного забезпечення, яке використовувалося для їх створення та надсилання, в розрізі статусів (зареєстровано, реєстрацію зупинено, зареєстровано за рішенням Комісії, відмовлено за рішенням Комісії тощо).

Зазначений режим надає можливість здійснити пошук запитуваної інформацій за номером ПН/РК, датою складання ПН/РК, датою реєстрації ПН/РК в ЄРПН, порядковим номером ПН/РК, індивідуальним податковим номером продавця/покупця, податковим номером продавця/покупця, реєстраційним номером ПН/РК.

Щодо питання «Чи можливо завантажити або експортувати дані про розрахунки коригування за 2022 рік у вигляді файлу (наприклад xls. pdf)?»

Сервіси Електронного кабінету 24/7/365 в режимі онлайн забезпечують можливість реалізації платниками податків прав та обов`язків, визначених Кодексом.

Зокрема, через Електронний кабінет шляхом перегляду в режимі реального часу платник податку має доступ до даних ЄРПН щодо складених ним чи його контрагентами ПН/РК. В зазначеному режимі надано можливість перегляду ПН/РК, їх завантаження у форматах pdf, xml, а також перегляду та завантаження у форматі pdf сформованих квитанцій щодо результатів обробки таких документ1в.

Щодо питання «Чи відображається дата реєстрації розрахунку коригування у файлі, що експортуються з Електронного кабінету?»

Інформація щодо дати та часу реєстрації ПН/РК в ЄРПН зазначається у квитанціях, сформованих за результатами обробки таких ПН/РК (пункт 15 Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 29 грудня 2010 року № 1246 (зі змінами)).

Режим «ЄРПН» Електронного кабінету дозволяє переглянути інформацію щодо реєстрації ПН/РК в ЄРПН, зокрема щодо дати реєстрації ПН/РК в ЄРПН, а також у сформованих квитанціях до таких ПН/РК.

Щодо питання «Чи є термін зберігання розрахунків коригування в Електронному кабінеті, після якого такі документи недоступні для перегляду?»

Сервіси електронного кабінету не обмежують платників податків в термінах зберігання ПН/РК, створених в Електронному кабінеті (підрежим «Видані ПН/РК» режиму «Реєстрація ПН/РК»), чи отриманих від контрагентів РК (підрежим «Отримані РК» режиму «Реєстрація ПН/РК»).

Щодо питання «Чи передбачено альтернативний механізм отримання інформації" щодо дати реєстрації розрахунку коригування (наприклад через програмне забезпечення «МЕ.Doc») ?

Для отримання інформації щодо зареєстрованих ПН/РК в ЄРПН платнику податку надано можливість направлення запиту в електронній формі у затвердженому в установленому порядку форматі (стандарті) з дотриманням вимог Законів України «Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги», «Про електронні документи та електронний документообіг».

За результатами обробки Запиту, платник зареєстрованих ПН/РК, який серед іншого містить реєстрації ПН/РК в ЄРПН отримує Витяг щодо інформацію щодо дати ДПС забезпечено можливість реалізації прав та обов`язків, визначеним податковим законодавством для платників податків, однак платник податків може використовувати обране на власний розсуд будь-яке програмне забезпечення для формування та надсилання документів в електронній формі для забезпечення електронної взаємодії з контролюючими органами.

Щодо питання «Чи можливе редагування Електронного кабінету самостійно платником податків (видалення інформації стосовно розрахунків коригування)?

Сервіси Електронного кабінету надають можливість платнику податку редагування лише проєктів електронних документів ІПІ/РК, створених засобами Електронного кабінету. Надіслані засобами Електронного кабінету документи не редагуються.

Щодо питання «Як діяти, якщо розрахунок коригування був зареєстрований у 2022 році, але зараз не відображається у кабінеті? Чи можливо отримати його копію або інформацію про дату реєстрації іншим шляхом?»

Режим «ЄРПН» Електронного кабінету забезпечує доступ до даних ЄРПН щодо складених платником податку чи його контрагентами ПН/РК, з можливістю збереження таких електронних документів у форматі pdf та xml, а також сформованих квитанцій до таких електронних документів, у яких фіксується дата та час реєстрації ІПІ/РК в ЄРПН.

Для отримання інформації щодо зареєстрованих ІПІ/РК в ЄРПН платнику податку надано можливість направлення запиту в електронній формі у затвердженому в установленому порядку форматі (стандарті) з дотриманням вимог Законів України «Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги», «Про електронні документи та електронний документообіг».

За результатами обробки Запиту, платник отримує Витяг щодо зареєстрованих ПН/РК, який серед іншого містить інформацію щодо дати реєстрації ПН/РК в ЄРПН.

Щодо питання «З якого періоду часу (дата, рік) в ІКС «Електронний кабінет» впроваджено функціонал, що дозволяє відстежити дату отримання платником від його контрагентів розрахунків коригування до податкових накладних?

Сервіси Електронного кабінету забезпечують можливість реалізації прав та обов`язків платниками податків, визначених Кодексом, іншими законами та нормативно-правовими актами, прийнятими на підставі та на виконання Кодексу, контроль та дотримання яких покладено на контролюючі органи.

Функціонування інформаційно-телекомунікаційної системи «Електронний кабінет» запроваджено на базі електронного сервісу «Електронний кабінет платника», відповідно до пункту 2 наказу Міністерства фінансів України від 14.07.2017 № 637 «Про затвердження Порядку функціонування електронного кабінету» зареєстрованого у Міністерстві юстиції України О1 серпня 2017 р. за № 942/3081.

Щодо питання «Чи має ДПС України в розрізі пункту 19 Розділу 2 Порядку функціонування Електронного кабінету, затвердженого наказом Міністерства фінансів України № 637 від 14.07.2017 року, зареєстрованого у Міністерстві юстиції України 01 серпня 2017 р. за № 942/30810 технічну можливість перегляду журналу всіх дій (подій), що відбуваються в Електронному кабінеті, включаючи, зокрема, фіксацію дати l часу відправлення, отримання документів через Електронний кабінет та будь-якої зміни даних, доступних в Електронному кабінеті, за допомогою кваліфікованої електронної позначки часу за 2022 рік?»

ДПС є технічним адміністратором Електронного кабінету відповідно до наказу Міністерства фінансів України від 14.07.2017 № 637 «Про затвердження Порядку функціонування електронного кабінету» зареєстрованого у Міністерстві юстиції України 01 серпня 2017 р. за № 942/3081 та відповідно забезпечує фіксацію дати і часу відправлення, отримання документ1в через Електронний кабінет, що відображаються у режим «Вхідні/вихідні документи».

Щодо питання «Чи здійснювалося видалення, коригування, переміщення інформації в ІКС «Електронний кабінет», підрежимі «Отримані РК» режиму «Реєстрація ПН/РК» безпосередньо АТ «Кременчуцький сталеливарний завод» у 2022 році? Якщо так то надати роздруківку журналу всіх дій (подій), що відбувалися в Електронному кабінеті АТ «Кременчуцький сталеливарний завод» в 2022 році, у підрежимі «Отримані РК» режиму «Реєстрація ПНІРК».

За даними ІКС ДПС за запитуваний період (2022 рік) АТ «Кременчуцький сталеливарний завод» (код згідно з ) не здійснював створення, підписання та надсилання на реєстрацію РК в ЄРПН засобами Електронного кабінету.

Щодо питань «Чи можливі технічні збої в Електронному кабінеті через які платник податків не має змоги бачити розрахунки коригування за 2022 рік та який алгоритм дій для усунення цієї проблеми?» та «Чи мали місце технічні збої в ІКС «Електронний кабінет» за період часу з лютого 2022 року до червня 2025 року, які могли вплинути на повноту, достовірність і строки зберігання інформації' про отриманні розрахунки корегування до податкових накладних у підрежимі «Отримані РК» режиму «Реєстрація ПНІРК» за 2022 рік? Якщо так, то надати інформацію про такі факти та їх наслідки».

У зв`язку із військовою агресією Російської Федерації проти України, Указом Президента України від 24.02.2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженого Законом України від 24 лютого 2022 року № 2102-ІХ «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в України» (зі змінами) на всій території України запроваджено воєнний стан.

Відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 12 березня 2022 року № 263 «Деякі питання забезпечення функціонування інформаційно комунікаційних систем, електронних комунікаційних систем, публічних електронних реєстрів в умовах воєнного стану» встановлено, що на період дії воєнного стану міністерства, інші центральні та місцеві органи виконавчої влади, для забезпечення належного функціонування інформаційних, інформаційно-комунікаційних та електронних комунікаційних систем, публічних електронних реєстрів володільцями (держателями) та/або адміністраторами яких вони є, та захисту інформації, що обробляється в них, а також захисту державних інформаційних ресурсів, можуть вживати додаткових заходів, зокрема, зупиняти, обмежувати роботу інформаційних, інформаційно -комунікаційних та електронних комунікаційних систем, а також публічних електронних реєстрів.

В умовах дії правового режиму воєнного стану електронні сервіси Державної податкової служби працюють з певними обмеженнями, що зумовлено необхідністю захисту прав платників.

Для забезпечення можливості виконання функцій та повноважень ДПС в частині сервісного обслуговування платників, а саме надання електронних послуг, пов`язаних з реалізацією обов`язків платника, відповідно до вимог податкового та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючий орган, та у разі проведення технологічного обслуговування інформаційно-комунікаційних систем, у зв`язку з чим можливе тимчасове обмеження надання електронних серв1сш, на вебпорталі центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, розміщуються інформаційні повідомлення про можливе тимчасове обмеження роботи інформаційно-комунікаційних систем ДПС.

Про роботу електронних сервісів ДПС інформує платників на вебпорталі (https://tax.gov.ua/) та у соціальних мережах.

Так, 24 лютого 2022 року в офіційному телеграм-каналі ДПС було опубліковано повідомлення про обмеження надання (у тому числі зупинення деяких) електронних сервісів ДПС з метою захисту прав платників та вжиття заходів щодо інформаційної безпеки. Зокрема, було зупинено реєстрацію ПН/PK в ЄРПН.

Відповідно до змін, внесених до Кодексу Законом України «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законів України щодо особливостей податкового адміністрування податків, зборів та єдиного внеску під час дії воєнного, надзвичайного стану» від 12 травня 2022 року № 2260-ІХ, які набрали чинності з 27.05.2022 року, роботу ЄPill-1 відновлено з 27.05.2022 року, про що платників повідомлено (https://tax.gov.ua/media-tsentr/novini/585465.html) на вебпорталі ДПС.

Крім того, 28 лютого 2022 року в офіційному телеграм-каналі ДПС та на вебпорталі ДПС (https://tax.gov.ua/media-tsentr/novini/576184.html) було повідомлено, що електронні сервіси ДПС та Електронний кабінет працюють з певними обмеженнями, зокрема: обмеження доступу до публічних електронних сервісів, які розміщено на вебпорталі ДПС та у відкритій (загальнодоступній) частиш інформаційно-комунікаційної системи «Електронний кабінет». Обмеження будуть припинені протягом шести місяців після завершення чи скасування воєнного стану в Україні.»

На основі отриманої інформації, суд встановив підстави для витребування додаткової інформації/відомостей від ДПС України.

Суд резюмує отриману інформацію від ДПС України до наступного обсягу її змісту:

«Функціонал Електронного кабінету не передбачає обмеження в термінах зберігання ПН/PK, які були створені в Електронному кабінеті (підрежим «Видані ПН/PK» режиму «Реєстрація ПН/PK») чи отримані від контрагента РК (підрежим «Отримані РК» режиму «Реєстрація ПН/PK»).

Сервіси електронного кабінету не обмежують платників податків в термінах зберігання ПН/РК, створених в Електронному кабінеті.

Сервіси Електронного кабінету 24/7/365 в режимі онлайн забезпечують можливість реалізації платниками податків прав та обов`язків, визначених Кодексом.

Режим «ЄРПН» Електронного кабінету дозволяє переглянути інформацію щодо реєстрації ПН/РК в ЄРПН, зокрема щодо дати реєстрації ПН/РК в ЄРПН, а також у сформованих квитанціях до таких ПН/РК.

Сервіси електронного кабінету не обмежують платників податків в термінах зберігання ПН/РК, створених в Електронному кабінеті (підрежим «Видані ПН/РК» режиму «Реєстрація ПН/РК»), чи отриманих від контрагентів РК (підрежим «Отримані РК» режиму «Реєстрація ПН/РК»).

Для отримання інформації щодо зареєстрованих ПН/РК в ЄРПН платнику податку надано можливість направлення запиту в електронній формі у затвердженому в установленому порядку форматі (стандарті) з дотриманням вимог Законів України «Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги», «Про електронні документи та електронний документообіг».

Режим «ЄРПН» Електронного кабінету забезпечує доступ до даних ЄРПН щодо складених платником податку чи його контрагентами ПН/РК, з можливістю збереження таких електронних документів у форматі pdf та xml, а також сформованих квитанцій до таких електронних документів, у яких фіксується дата та час реєстрації ІПІ/РК в ЄРПН.

За даними ІКС ДПС за запитуваний період (2022 рік) АТ «Кременчуцький сталеливарний завод» (код згідно з ) не здійснював створення, підписання та надсилання на реєстрацію РК в ЄРПН засобами Електронного кабінету.»

У підготовчому засіданні 25.06.2025 за участі представників сторін, судом оглянутий електронний кабінет АТ «Кременчуцький сталеливарний завод» (код згідно з ), в якому в підрежимі «Отримані РК» режиму «Реєстрація ПН/РК» наявна інформація, починаючи із березня 2024 року щодо отриманих РК від контрагентів АТ «Кременчуцький сталеливарний завод», у 2022 році інформація у цьому підрежимі відсутня, як і за 2023 рік.

Враховуючи, що отримана інформація від ДПС України не дозволяє встановити офіційно всі обставини справи, суд поставив ДПС України додаткові питання та витребував додаткові відомості щодо функціонування електронного кабінету платника податку у 2022 році в частині відображення у платника податку дати отримання ПН/РК, що виписані не платником податку, а його контрагентами, а також наявності такої інформації у ДПС, якщо платник податку використовував програмне забезпечення "M.E.Doc".

Представник Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків додаткові питання для ДПС України не надала.

Позивач подав заяву, в якій поставив два додаткових запитання, дана заява задоволена судом.

Ухвалою суду від 11.09.2025 витребувані докази від Державної податкової служби України, які виконані наступним чином:

І. Витребувати від Державної податкової служби України (04053, м. Київ, Львівська пл., 8, ) інформацію, відомості (яка буде відповідями на наступні питання) на кожне питання окремо:

1.1. Запитання позивача:

1. З якого періоду часу (дата, рік) в ІКС «Електронний кабінет» впроваджено функціонал електронної взаємодії із стороннім програмним забезпеченням M.E. Doc, яке використовується платниками податків для обміну документами з іншими платниками, в тому числі податковими накладними та розрахунками коригування до податкових накладних?

2. З яких причин в ІКС «Електронний кабінет», підрозділі «Отримані ПК РК» не відображено інформацію про податкові накладні і розрахунки коригування за період часу до березня 2024 року, створення яких та обмін якими відбувався з використанням програмного забезпечення M.E. Doc, в той час як інформація про податкові накладні та розрахунки коригування з березня 2024 року наявна в даному підрозділі хоча створення і обмін такими документами здійснювався з використанням програмного забезпечення M.E. Doc?

1.2. Запитання суду:

1. Чи наявна в ДПС України інформація про дати отримання платниками податків РК від контрагентів, якщо звітність подається не через електронний кабінет а через стороннє програмне забезпечення M.E. Doc? Та з якої дати у ДПС України наявна така інформація.

2. З яких причин (підстав) в електронному кабінеті Акціонерного товариства "Кременчуцький сталеливарний завод" () в підрежимі «Отримані РК» режиму «Реєстрація ПН/РК» наявна інформація про отримані РК від контрагентів, починаючи із березня 2024 року, а щодо отриманих РК у 2022, 2023 роках така інформація відсутня?

3. Чи реалізована технічно у програмному забезпеченні електронного кабінету платника податку можливість відображення в підрежимі «Отримані РК» режиму «Реєстрація ПН/РК» отриманих РК, які виписані контрагентами платника подату, а не платником податку?

4. За наданою у листі ТОВ "М.Е.Док" від 28.07.2025 №2807/1 інформацією, РК виписані платниками податків надсилаються на сервер ДПС, тобто така інформація наявна у ДПС України, про що надходить платнику податку, який виписав РК, відповідна квитанція. З урахуванням цієї відповіді ТОВ "М.Е.Док", надати відомості, чи має у розпорядженні ДПС України інформацію про дату виписування контрагентами та дату доставки платнику податків РК, що виписані його контрагентами? Якщо так, то чому така інформація не відображається в електронному кабінеті Акціонерного товариства "Кременчуцький сталеливарний завод" () в підрежимі «Отримані РК» режиму «Реєстрація ПН/РК» у 2022, 2023 роках?

5. Чи співпадає дата доставки РК платнику податків із датою зазначеною у квитанкції, яку отримує його контрагент під час реєстрації такого РК в ЄРПН?

6. Надати квитанції про реєстрацію РК в ЄРПН контрагентами Акціонерного товариства "Кременчуцький сталеливарний завод" () - наступними платниками податків ТОВ «УКРТРАНСЛІТ» (), ПАТ «ЗАПОРІЖВОГНЕТРИВ» () щодо РК, які зазначені у питанні розділу ІІ нижче за змістом цієї ухвали суду.

7. Надати інформацію, чи мають технічну або правову можливість територіальні контролюючі органи ДПС отримувати інформацію про дату доставки РК платникам податків від їх контрагентів від ДПС України чи самостійно, як під час доперевірочної роботи, так і під час камеральних та документальних перевірок платників податків?

8. Чи мають самостійний доступ територіальні контролюючі органи ДПС до інформації щодо дати доставки РК платникам податків від їх контрагентів (РК виписаних контрагентами платника податку, який перевіряється або є об`єктом моніторингу, аналізу, контролю)?

ІІ. Витребувати від Державної податкової служби України (04053, м. Київ, Львівська пл., 8, ) докази із відомостями щодо дати доставки Акціонерному товариству "Кременчуцький сталеливарний завод" () розрахунків коригування до податкових накладних (далі - РК), які зареєстровані в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - ЄРПН), та відносно яких встановлені порушення в акті перевірки від 21.11.2024 № 594/35000701 (докази надати у формі довідки про дату доставки РК Акціонерному товариству "Кременчуцький сталеливарний завод" від його контрагентів та відповідні документи (електронні файли, які підтверджують таку дату), а також надати докази

1) РК від контрагента ТОВ «УКРТРАНСЛІТ» () за наступними реквізитами:

1) РК від контрагента ТОВ «УКРТРАНСЛІТ» () за наступними реквізитами:

дата складання РК/ № РК/ реєстраційний №РК/ Дата реєстрації в ЄРПН:

03.11.2023 4 13.12.2023

10.11.2023 31 12.12.2023

22.02.2505043 25.07.2022

24.02.2515213 15.08.2022

16.02.2506174 25.07.2022

22.02.2384529 16.08.2022

23.02.2581991 07.09.2022

24 02 2428287 08.09.2022

10.03.2788245 19.09.2022

11.03.2020314 14.10.2022

14.03.2627351 02.11.2022

15.03.2025553 03.11.2022

21.03.2451372 04.11.2022

30.03.2052819 10.11.2022

31.03.2164838 15.11.2022

10.03 2485742 25.07.2022

11 03.2387119 16.08.2022

12.03.2590317 07.09.2022

14.03.2398093 08.09.2022

15.03.2783105 19.09.2022

16.03.2030271 14.10.2022

17.03.2022 368: 02.11.2022

18.03.2025756 03.11.2022

19 03 2450396 04.11.2022

20.03 2867226 04.11.2022

24.03.2325026 08.11.2022

2) від контрагента ПАТ «ЗАПОРІЖВОГНЕТРИВ» () за наступними реквізитами:

дата складання РК/ Номер РК/ реєстраційний №РК в ЄРПН/Дата реєстрації в ЄРПН:

02.06.2407837 15.07.2022

ІІІ. Для виконання ухвали суду додатково надати ДПС України копію листа ТОВ "М.Е.Док" від 28.07.2025 №2807/1.

Ухвалою суду від 11.09.2025 витребувано від Державної податкової служби України (04053, м. Київ, Львівська пл., 8, ) інформацію, відомості (яка буде відповідями на наступні питання) на кожне питання окремо.

26.09.2025 до суду надійшов лист від Державної податкової служби України від 25.09.2025, в якому не надані відповіді на питання, поставлені в ухвалі від 11.09.2025 судом.

Фактично відповідь не надана, ухвала суду від 11.09.2025 не виконана ДПС України.

Судом постановлена ухвала від 02.10.2025 про повторне витребування від Державної податкової служби України (04053, м. Київ, Львівська пл., 8, ) інформацію, відомості (яка буде відповідями на наступні питання) на кожне питання окремо та доказів, які витребувані ухвалою суду від 11.09.2025.

17.10.2025 та 04.11.2025 до суду двічі від ДПС України на електронну пошту та засобами поштового зв`язку надійшов лист №16162/5/99-00-04-02-01-05 від 17.10.2025 ідентичного змісту, як відповідь на кожне окреме питання, постановлені судом в ухвалі про витребування доказів, наступного змісту:

«Про роботу електронних сервісів ДПС інформує платників на вебпорталі (https://tax.gov.ua/) та у соціальних мережах.

Так, 24 лютого 2022 року в офіційному телеграм-каналі ДПС було опубліковано повідомлення про обмеження надання (у тому числі зупинення деяких) електронних сервісів ДПС з метою захисту прав платників та вжиття заходів щодо інформаційної безпеки. Зокрема, було зупинено реєстрацію податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Відповідно до змін, внесених до Податкового кодексу України Законом України «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законів України щодо особливостей податкового адміністрування податків, зборів та єдиного внеску під час дії воєнного, надзвичайного стану» від 12 травня 2022 року № 2260-ІХ, які набрали чинності з 27.05.2022 року, роботу ЄРПН відновлено з 27.05.2022 року, про що платників повідомлено на вебпорталі ДПС (https://tax.gov.ua/media-tsentr/novini/585465.html).

Крім того, 28 лютого 2022 року в офіційному телеграм-каналі ДПС та на вебпорталі ДПС (https://tax.gov.ua/media-tsentr/novini/576184.html) було повідомлено, що електронні сервіси ДПС та Електронний кабінет працюють, але з певними обмеженнями, а саме: обмеження доступу до публічних електронних сервісів, які розміщено на вебпорталі ДПС та у відкритій (загальнодоступній) частині інформаційно-комунікаційної системи «Електронний кабінет». Обмеження будуть припинені протягом шести місяців після завершення чи скасування воєнного стану в Україні. При цьому,?

реєстрацію акцизних накладних в Єдиному реєстрі акцизних накладних та доступ до приватної частини Електронного кабінету було відновлено.

Також на вебпорталі ДПС розміщено відповідні оголошення про можливі тимчасові обмеження в роботі електронних сервісів

від 22 березня 2022 року (https://tax.gov.ua/media-tsentr/novini/577275.html),

від 24 червня 2022 року (https://tax.gov.ua/media-tsentr/novini/590900.html),

від 23 серпня 2022 року(https://tax.gov.ua/media-tsentr/novini/608 779.html),

від 10 жовтня 2022 року (https://tax.gov.ua/media-tsentr/novini/622259.html),

від 12 жовтня2022 року (https://tax.gov.ua/media-tsentr/novini/622405.html),

від 30 грудня 2022 року (https://tax.gov.ua/media-tsentr/novini/644153.html),

від 14 липня 2023 року (https://tax.gov.ua/media-tsentr/novini/691802.html),

від 19 липня 2023 року (https://tax.gov.ua/media-tsentr/novini/692883.html),

від 15 грудня 2023 року (https://tax.gov.ua/media-tsentr/novini/737019.html),

від 28 грудня 2023 року (https://tax.gov.ua/media-tsentr/novini/741885.html),

від 07 лютого 2024 року (https://tax.gov.ua/media-tsentr/novini/753316.html),

від 21 лютого 2024 року(https://tax.gov.ua/media-tsentr/novini/757851.html),

від 26 лютого 2024 року (https://tax.gov.ua/media-tsentr/novini/75 8954.html),

від 13 березня 2024 року (https://tax.gov.ua/media-tsentr/novini/763986.html),

від 29 березня 2024 року (https://tax.gov.ua/media-tsentr/novini/769086.html),

від 16 травня 2024 року (https://tax.gov.ua/media-tsentr/novini/784255.html),

від 05 червня 2024 року (https://tax.gov.ua/media-tsentr/novini/790239.html),

від 22 серпня 2024 року (https://tax.gov.ua/media-tsentr/novini/814813.html),

від 06 вересня 2024 року (https://tax.gov.ua/media-tsentr/novini/819582.html),

від 18 вересня 2024 року (https://tax.gov.ua/media-tsentr/novini/823286.html),

від 10 грудня 2024 року (https://tax.gov.ua/media-tsentr/novini/849774.html),

від 27 грудня 2024 року (https://tax.gov.ua/media-tsentr/novini/855099.html).

Пунктом 192.1 статті 192 Податкового кодексу України (далі - Кодекс) визначено, що розрахунок коригування, складений постачальником товарів/послуг до податкової накладної, яка складена на отримувача - платника ПДВ, підлягає реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - ЄРПН) отримувачем (покупцем) товарів/послуг, якщо передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику (далі - РК(-)), для чого постачальник надсилає складений РК(-) отримувачу.

Відповідно до п. 89 підрозділу 2 розділу XX «Перехідні положення» Кодексу, реєстрація РК(-) у ЄРПН здійснюється протягом 18 календарних днів з дня отримання такого РК отримувачем (покупцем).

Водночас, Кодексом не передбачено чіткого механізму фіксації дати отримання покупцем РК(-) від постачальника, що ускладнює визначення граничного терміну реєстрації в ЄРПН таких РК.

Щодо питання «З якого періоду часу (дата, рік) в ІКС «Електронний кабінет» впроваджено функціонал електронної взаємодії із стороннім програмним забезпеченням М.Е. Doc, яке використовується платниками податків для обміну документами з іншими платниками, в тому числі податковими накладними та розрахунками коригування до податкових накладних?»

Електронний кабінет - це інструмент взаємодії між платниками податків та контролюючими (податковими) органами з питань реалізації прав та обов`язків, визначених Кодексом, іншими законами та нормативно-правовими актами, прийнятими на підставі та на виконання Кодексу, контроль та дотримання яких покладено на контролюючі органи.

Функціонування інформаційно-телекомунікаційної системи «Електронний кабінет» запроваджено на базі електронного сервісу «Електронний кабінет платника», відповідно до пункту 2 наказу Міністерства фінансів України від 14.07.2017 № 637 «Про затвердження Порядку функціонування електронного кабінету» зареєстрованого у Міністерстві юстиції України 01 серпня 2017 р. за №942/3081.

Електронний кабінет в процесі функціонування взаємодіє з іншими інформаційно-комунікаційними системами ДПС та відображає в режимі реального часу наявну в них інформацію.

Засобами Електронного кабінету платники податків мають можливість доступу до особистої інформації, сформувати та надіслати до органів ДПС електронні документи, у тому числі податкову звітність, запити на отримання інформації, заяви для реєстрації платниками окремих податків тощо.

ДПС забезпечує фіксацію дати і часу відправлення, отримання документів через Електронний кабінет створених з використанням засобів безпосередньо Електронного кабінету та відображення такої інформації в його відповідних режимах.

Платник податків може використовувати обране на власний розсуд будь-яке програмне забезпечення для формування та надсилання документів в електронній формі для забезпечення електронної взаємодії з контролюючими органами.

Водночас інформуємо, що ДПС не здійснює супроводження комерційного програмного забезпечення.

З метою реалізації інформаційної взаємодії з іншим програмним забезпеченням ІКС ДПС створюються прикладні програмні інтерфейси (АРІ), які оприлюднюються для забезпечення рівних можливостей всім розробникам програмного забезпечення, містять всю необхідну інформацію для налаштування АРІ та успішно використовуються розробниками програмного забезпечення.

Щодо питання «З яких причин в ІКС «Електронний кабінет», підрозділ «Отримані ПК РК» не відображено інформацію про податкові накладні і розрахунки коригування за період часу до березня 2024 року, створення яких та обмін якими відбувся з використанням програмного забезпечення М.Е. Doc, в той час як інформація про податкові накладні та розрахунки коригування з березня 2024 року наявна в даному підрозділі хоча створення і обмін такими документами здійснювався з використанням програмного забезпечення М.Е. Doc?»

З червня 2024 року на сервері ДПС функціонує сервіс для обміну електронними документами (РК(-)) між контрагентами - Single Window of Electronic Documents (далі - SWinED), API якого розміщено на офіційному web-сайті ДПС за посиланням: http://obmen.tax.gov.ua.

Функціонал системи SWinED передбачає підтвердження отримання електронного документа (РК(-)) отримувачем, тобто - фіксує дату отримання РК(-) отримувачем (покупцем) товарів/послуг від їх постачальника. Тому інформація щодо дати отримання РК(-), які направлено на реєстрацію в ЄРПН до 07.03.2024 в ІКС «Електронний кабінет» відсутня.

Щодо питання «Чи наявна в ДПС інформація про дати отримання платниками податків РК від контрагентів, якщо звітність подається не через електронний кабінет а через стороннє програмне забезпечення М.Е. Doc? Та з якої дати у ДПС України наявна така інформація»

Платник податків може використовувати на власний розсуд будь-яке програмне забезпечення для формування та надсилання документів в електронній формі для забезпечення електронної взаємодії з контролюючими органами. Розпорядником програмного забезпечення є платник податків.

Сервіс SWinED зручно інтегрується з іншими системами, тож для налаштування обміну РК(-) з контрагентами з використанням SWinED платникам податків необхідно звертатись до свого надавача послуг з обміну електронними документами та подання звітності.

У зв`язку з впровадженням сервісу для обміну електронними документами SWinED інформація щодо дати отримання РК(-), які направлено на реєстрацію в ЄРПН після 07.03.2024 фіксується в ДПС.

Щодо питання «З яких причин (підстав) в електронному кабінеті AT «Кременчуцький сталеварний завод» () в підрежимі «Отримані РК» режиму «Реєстрація ПН/РК» наявна інформація про отримані РК від контрагентів, починаючи із березня 2024 року, а щодо отриманих РК у 2022, 2023 роках така інформація відсутня?»

Статтею 10 розділу III Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг» визначено, що відправлення та передавання електронних документів здійснюються автором або посередником в електронній формі за допомогою засобів інформаційних, електронних

комунікаційних, інформаційно-комунікаційних систем або шляхом відправлення електронних носіїв, на яких записано цей документ.

Отже, у межах підвищення якості електронних сервісів для платників податків, податковою у червні 2024 року запроваджено сервіс для обміну електронними документами (РК(-)) між контрагентами - Single Window of Electronic Documents (SWinED), із наявною на той момент інформацією на сервері, а саме щодо обміну РК(-) з датою реєстрації в ЄРПН після 07.03.2024.

Щодо питання «Чи реалізована технічно у програмному забезпеченні електронного кабінету платника податку можливість відображення в підрежимі «Отримані РК» режиму «Реєстрація ППН/РК» отриманих РК які виписані контрагентами платника податку, а не платником податку?»

У разі, якщо платник податку використовує Електронний кабінет для створення та обміну РК зі своїми контрагентами (в тому числі отримання РК(-) від контрагента), інформація про такий обмін зберігається в Електронному кабінеті з червня 2024 року.

Підрежим «Отримані РК» режиму «Реєстрація ПН/РК» надає можливість за параметрами пошуку «Дата надходження» та «Податковий номер контрагента» переглянути РК, надісланий контрагентом засобами Електронного кабінету.

В той же час, режим «ЄРПН» Електронного кабінету дозволяє переглянути інформацію про отримані та видані ПН/РК в розрізі статусів, яка наявна в ЄРПН по платнику податку, незалежно від програмного забезпечення, яке використовувалося для їх створення та надсилання.

Щодо питання «За наданою у листі ТОВ «М.Е.Doc» від 28.07.2025 N92807/1 інформацією, РК виписані платниками податків надсилаються на сервер ДПС, тобто така інформація наявна у ДПС України, про що надходить платнику податку, який виписав РК, відповідна квитанція. З урахуванням цієї відповіді ТОВ «М.Е. Doc» надати відомості, чи має у розпорядженні ДПС України інформацію про дату виписування контрагентами та дату доставки платнику податків РК, що виписані його контрагентами? Якщо так, то чому така інформація не відображається в електронному кабінеті AT «Кременчуцький сталеливарний завод» (код ЄДРПОУ 05 756783) в підрежимі «Отримані РК» режиму «Реєстрація ПН/РК» у 2022, 2023 роках?»

Відповідно до п.п. 201.1 ст. 201 Кодексу, обов`язковим реквізитом ПН / РК є, зокрема відповідно до п.п. «б» цього пункту - дата складання такого ПН / РК. Отже, у розпорядженні ДПС наявна інформація про дати складання усіх ПН/РК, що надходили на реєстрацію в ЄРПН.

Водночас, інформація щодо дати отримання платником РК(-) від контрагента наявна в ДПС з червня 2024 року, за умови здійснення такого обміну засобами сервісу для обміну електронними документами (РК(-)) між контрагентами - Single Window of Electronic Documents (SWinED).

Щодо питання «Чи співпадає дата доставки РК платнику податків із датою зазначеною у квитанції, яку отримує його контрагент під час реєстрації такого РК в ЄРПН?»

Реєстрація ПН/РК в ЄРГТН здійснюється відповідно до вимог Кодексу та Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 29 грудня 2010 року № 1246 (зі змінами) (далі - Порядок № 1246).

Відповідно до п. 14 Порядку № 1246 квитанція в електронній формі про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації ПН/РК надсилається платнику податку протягом операційного дня та є підтвердженням прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації ПН/РК. Датою та часом надання ПН/РК в електронному вигляді до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, є дата та час, зафіксовані у квитанції.

Разом з цим, відповідно до п. 89 підрозділу 2 розділу XX «Перехідні положення» Кодексу, реєстрація РК(-) у ЄРПН може здійснюватися протягом 18 календарних днів з дня отримання такого РК отримувачем (покупцем).

Отже, дата визначена у квитанції, яку отримує платник податків при реєстрації РК(-) в ЄРПН може не відповідати даті отримання такого РК від контрагента.

Щодо питання «Надати квитанції про реєстрацію РК в ЄРПН контрагентами AT «Кременчуцький сталеливарний завод» () - наступними платниками податків ТОВ «УКРТРАНСЛІТ» (), ПАТ «ЗАПОР1ЖВОГНЕТРИВ» () щодо РК, які зареєстровані в ЄРПН та відносно яких встановлені порушення в акті перевірки від 21.11.2024 №594/35000701»

Надаємо копії квитанцій про реєстрацію в ЄРПН ПН/РК, щодо яких в Акті про результати документальної позапланової виїзної перевірки AT «Кременчуцький сталеливарний завод» від 31.10.2024 № 556/35-00- 07/05756783 встановлено порушення термінів визначених Кодексом для реєстрації ПН/РК в ЄРПН (додається).

Щодо питання «Надати інформацію, чи мають технічну або правову можливість територіальні контролюючі органи ДПЄ отримувати інформацію про дату доставки РК платникам податків від їх контрагентів від ДПС України чи самостійно, як під час доперевірочної роботи, так і під час камеральних та документальних перевірок платників податків?»

Права контролюючих органів визначені положеннями статті 20 Податкового кодексу України (далі - Кодекс).

Відповідно до підпунктів 16.1.3, 16.1.5, 16.1.7 пункту 16.1 статті 16 Кодексу платники податків зобов`язані подавати до контролюючих органів у порядку, встановленому податковим та митним законодавством, декларації, звітність та інші документи, пов`язані з обчисленням і сплатою податків та зборів; подавати на належним чином оформлену письмову вимогу

контролюючих органів (у випадках, визначених законодавством) документи з обліку доходів, витрат та інших показників, пов`язаних із визначенням об`єктів оподаткування (податкових зобов`язань), первинні документи, регістри бухгалтерського обліку, фінансову звітність, інші документи, пов`язані з обчисленням та сплатою податків та зборів; подавати контролюючим органам інформацію в порядку, у строки та в обсягах, встановлених податковим законодавством.

Отже, контролюючі органи мають правові підстави для отримання інформації, що може бути використана під час здійснення контрольно перевірочних заходів.

Разом з цим, під час здійснення камеральної перевірки, зокрема, з питань своєчасності реєстрації ПН/РК у ЄРПН, контролюючими органами використовуються дані виключно зазначені у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків, та даних СЕА ПДВ (даних Казначейства, даних ЄРПН та даних митних декларацій), а також даних Єдиного реєстру акцизних накладних та даних системи електронного адміністрування реалізації пального та спирту етилового, даних СОД РРО.

Крім того, функціонал системи SWinED, яка функціонує з червня 2024 року на сервері ДПС, передбачає підтвердження отримання електронного документа (РК(-)) отримувачем, тобто - фіксує дату отримання РК(-) отримувачем (покупцем) товарів/послуг від їх постачальника. Тому в ДПС наявна інформація щодо дати отримання РК(-) з датою реєстрації в ЄРПН після 07.03.2024, за умови здійснення такого обміну засобами сервісу для обміну електронними документами (РК(-)) між контрагентами - Single Window of Electronic Documents (SWinED).

Щодо питання «Чи мають самостійний доступ територіальні контролюючі органи ДПС до інформації щодо дати доставки РК платникам податків від їх контрагентів (РК виписаних контрагентами платника податку, який перевіряється або є об`єктом моніторингу, аналізу, контролю?»

Територіальні підрозділи ДПС мають доступ до інформації, наявної в інформаційній системі ДПС, згідно функціональних повноважень, зокрема і щодо дати отримання РК(-) платниками податків від їх контрагентів.

Щодо питання «Витребування доказів із відомостями щодо дати доставки AT «Кременчуцький сталеливарний завод» ( ) розрахунків коригування до податкових накладних відносно встановлених в акті перевірки від 21.11.2024 №594/35000701»

У зв`язку з тим, що AT «Кременчуцький сталеливарний завод» листом від 26.09.2025 №40-14/215 на запит Північного міжрегіонального управління ДПС по роботі з ВПП від 25.09.2025 надав відповідь про неможливість надання документально підтвердженої інформації щодо дати отримання РК, а система SWinED впроваджена з червня 2024 року, тому відомості щодо дати отримання запитуваних РК від контрагентів, складених та зареєстрованих в ЄРПН протягом 2022 - 2023 років, в ДПС відсутні.»

ДПС України не надала доказів щодо дат отримання розрахунків коригування позивачем від контрагентів ТОВ «УКРТРАНСЛІТ», ПАТ «ЗАПОРІЖВОГНЕТРИВ», на виконання вимог суду надані тільки додатки до листа №16162/5/99-00-04-02-01-05 від 17.10.2025: квитанції із Єдиного реєстру податкових накладних щодо реєстрації позивачем розрахунків коригування до податкових накладних.

Рух судових засідань у цій справі.

15.05.2025 проведене підготовче засідання у справі за участю представників сторін, засідання відкладене для надання додаткових пояснень.

Сторонами надані додаткові пояснення щодо реєстрації розрахунків коригування та підтвердження дат отримання таких розрахунків коригування.

28.05.2025 представником позивача у табличному вигляді надані детальні пояснення щодо реєстрації всіх розрахунків коригування, стосовно строків реєстрації яких у ЄРПН встановлені порушення контролюючим органом в акті перевірки.

28.05.2025 проведене підготовче засідання у справі за участю представників сторін, засідання відкладене з огляду на витребування від відповідача відомості електронного кабінету платника податку позивача щодо реєстрації розрахунків коригування та дату їх доставки в кабінет платника податку.

06.06.2025 представником відповідача подані додаткові пояснення на вимогу суду.

11.06.2025 позивачем подане клопотання про долучення доказів (роз`яснення ДПС України та ІПК ДПС) разом із письмовими поясненнями.

11.06.2025 проведене підготовче засідання у справі за участю представників сторін, витребувані від відповідача відомості щодо адміністратора, розробника електронного кабінету платника податку та реалізації функції відображення дат доставки в кабінет платника податку від його контрагентів розрахунків коригування до податкових накладних.

24.06.2025 відповідачем надані пояснення на вимогу суду.

25.06.2025 проведене підготовче засідання у справі за участю представників сторін, позивачем заявлене клопотання про огляд електронного кабінету платника податку позивача, представник відповідача з`явився безпосередньо до приміщення суду, судом задоволене клопотання, за участю представників сторін оглянутий персональний комп`ютер (ноутбук) представника позивача із доступом до електронного кабінету платника податку позивача, в якому встановлена обставина відсутність відомостей щодо дат доставки позивача розрахунків коригування до податкових накладних від контрагентів за 2022 рік, відкладене підготовче засідання у справі.

Сторонами подані заяви та клопотання щодо питань до Державної податкової служби України з метою витребування доказів щодо дат доставки позивачу розрахунків коригування до податкових накладних від контрагентів та технічної реалізації такої можливості у програмному забезпеченні електронного кабінету платника податків Державної податкової служби України.

03.07.2025 підготовче засідання не відбулось внаслідок повітряної атаки засобів ураження м. Полтави загарбницькими колоніальними військами російської федерації.

17.07.2025 проведене підготовче засідання у справі за участю представників сторін, судом постановлена протокольна ухвала про витребування доказів від ТОВ «М.Е.Док» та Державної податкової служби України, засідання відкладене. Ухвала оформлена окремим процесуальним документом.

Від ТОВ «М.Е.Док» надійшов лист на виконання вимог ухвали суду.

14.08.2025 проведене підготовче засідання у справі за участю представників сторін, відкладене підготовче засідання, ухвала суду про витребування доказів повторно направлена до Державної податкової служби України.

Від Державної податкової служби України (далі ДПС України) надійшов лист про виконання вимог ухвали суду.

04.09.2025 проведене підготовче засідання у справі за участю представників сторін, засідання відкладене для надання часу сторонам для постановлення додаткових питань та ознайомлення із відповіддю ДПС України.

Від представника позивача надійшла заява із витребуванням від ДПС України додаткових відомостей.

11.09.2025 проведене підготовче засідання у справі за участю представників сторін, судом постановлена протокольна ухвала про витребування доказів від Державної податкової служби України, засідання відкладене. Ухвала оформлена окремим процесуальним документом.

26.09.2025 від Державної податкової служби України надійшов лист про виконання вимог ухвали суду.

02.10.2025 проведене підготовче засідання у справі за участю представників сторін, судом постановлена протокольна ухвала про повторне витребування доказів від Державної податкової служби України внаслідок невиконання ухвали суду, засідання відкладене. Ухвала оформлена окремим процесуальним документом.

20.10.2025 від Державної податкової служби України надійшов лист разом із доказами квитанціями про реєстрації розрахунків коригування до податкових накладних в ЄРПН - про виконання вимог ухвали суду.

30.10.2025 проведене підготовче засідання у справі за участю представників сторін, сторонам наданий процесуальний час для надання пояснень, заяв, клопотань щодо відповіді ДПС України.

Від представників сторін надійшли пояснення.

11.11.2025 позивачем надані через електронний суд ЄСІТС копії електронних доказів щодо руху протоколів документів, які підтверджують дати отримання позивачем від контрагентів розрахунків коригування до податкових накладних у програмному забезпеченні ТОВ «М.Е.Док».

13.11.2025 проведене підготовче засідання у справі за участю представників сторін, закрите підготовче провадження, суд перейшов до розгляду справи по суті спору.

27.11.2025 не проведене судове засідання у справі за участю представників сторін, оскільки наявний технічний збій у роботі програмного забезпечення ВКЗ.

04.12.2025 не проведене судове засідання у справі за участю представників сторін, оскільки наявний технічний збій у роботі програмного забезпечення ВКЗ.

10.12.2025 проведене судове засідання у справі за участю представника позивача, судове засідання відкладене, від представника відповідача надійшло клопотання про відкладення засідання.

16.12.2025 проведене судове засідання у справі за участю представника позивача, представника відповідача не допущений до участі у судовому засіданні із розгляду справи, оскільки не надав докази на підтвердження повноважень, судове засідання відкладене.

23.12.2025 не проведене судове засідання у справі за участю представників сторін, оскільки оголошена повітряна тривога.

06.01.2026 проведене судове засідання у справі за участю представників сторін, оголошена перерва у судовому розгляді для огляду в судовому засідання оригіналів електронних доказів із програмного забезпечення ТОВ «М.Е.Доок» в електронному кабінеті позивача за участю представників сторін в приміщенні суду.

27.01.2026 проведене судове засідання у справі за участю представників сторін в приміщенні суду, у судовому засіданні оголошувалась перерва на час повітряної тривоги, здійснений огляд судом електронних доказів на персональному комп`ютері позивача, який наданий представником позивача із доступом до мережі інтернет (бездротового зв`язку, за участю вільного слухача бухгалтера позивача) за допомогою віддаленого керування робочого столу (програмне забезпечення «AnyDesk») стаціонарного персонального комп`ютера позивача із доступом до персонального облікового запису (електронного кабінету) позивача у програмному забезпеченні «M.E.Doc», за участю представників сторін оглянуті електронні докази (протоколи руху документів у програмному забезпеченні «M.E.Doc»).

04.02.2026 проведене судове засідання у справі за участю представників сторін, з`ясувані судом обставини справи та перевірки їх доказами, досліджені матеріали справи, внаслідок оголошення повітряної тривоги, судом оголошена перерва перед проведенням судових дебатів.

24.02.2026 позивач подав заяву про загальну суму судових витрат на правничу допомогу.

25.02.2026 проведене судове засідання у справі за участю представників сторін, суд повернувся до стадії з`ясування судом обставини справи та перевірки їх доказами, внаслідок відсутності доказів щодо обставин, на які містяться посилання позивача у позовній заяві та поясненнях із окремих питань щодо реєстрації розрахунку коригування в ЄРПН. Суд не переходив до стадії судових дебатів. Суд відклав судове засідання для надання доказів та огляду оригіналів електронних доказів у судовому засіданні за участю представників сторін в приміщенні суду.

26.02.2026 позивач подав докази на виконання вимог суду (копії електронних доказів (РК ПН№368 від 17.02.2022 до податкової накладної №86 від 24.12.2021; дата та час відправки та прийому 14.06.2022) протоколи руху у програмному забезпеченні «M.E.Doc»).

26.02.2026 відповідач подав докази на виконання вимог ухвали суду (документи щодо реєстрації в ЄРПН РК ПН №368 від 17.02.2022 до податкової накладної №86 від 24.12.2021).

26.02.2026 відповідач заперечення щодо розміру судових витрат на правничу допомогу.

03.03.2026 проведене судове засідання у справі за участю представників сторін в приміщенні суду, здійснений огляд судом електронних доказів (РК ПН №368 від 17.02.2022 до податкової накладної №86 від 24.12.2021; дата та час відправки та прийому 14.06.2022) на персональному комп`ютері позивача, який наданий представником позивача із доступом до мережі інтернет (бездротового зв`язку, за участю вільного слухача бухгалтера позивача) за допомогою віддаленого керування робочого столу (програмне забезпечення «AnyDesk») стаціонарного персонального комп`ютера позивача із доступом до персонального облікового запису (електронного кабінету) позивача у програмному забезпеченні «M.E.Doc», за участю представників сторін оглянуті електронні докази (протоколи руху документів у програмному забезпеченні «M.E.Doc»).

Заперечення сторін щодо наданих позивачем електронних доказів відсутні.

Внаслідок технічних перешкод у програмному забезпеченні відеофіксації судового засідання «ВКЗ», судове засідання перерване. Призначена наступна дата судового розгляду.

11.03.2026 проведене судове засідання у справі за участю представників сторін, суд перейшов до стадії судових дебатів, завершений судовий розгляд справ, суд перейшов до стадії ухвалення рішення, проголошення рішення суду призначене в судовому засіданні 19.03.2026.

19.03.2026 суд не проголосив судове рішення у справі за участю представників сторін, оскільки оголошена повітряна тривога. У разі неявки всіх учасників справи у судове засідання, яким завершується розгляд справи, або у разі ухвалення рішення, винесеного без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні), суд підписує рішення (повне чи скорочене) без його проголошення (ч. 4 ст. 250 Кодексу адміністративного судочинства України).

Фіксування судового засідання за допомогою технічного засобу здійснювалось на підставі норм Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України).

ІІ. ФАКТИЧНІ ОБСТАВИНИ СПРАВИ

Дослідивши заяви по суті справи та наявні у матеріалах справи докази, суд встановив наступні обставини справи та відповідні правовідносини.

Суд під час розгляду цієї справи встановив, що внаслідок ускладненого викладу сторонами своїх доводів у заявах по суті спору, надані суду доказів, виникли процесуальні труднощі та перешкоди в офіційному з`ясуванні обставин справи та перевірки доказів судом на їх належність, допустимість, достатність та достовірність, що з урахуванням воєнного стану суттєво збільшило строки розгляду цієї справи та кількість судових засіданнях, які не залежали від суду.

У відзиві на позов, контролюючим органом зазначені відомості, що за наявною у відповідача інформацією несвоєчасної реєстрації розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від постачальників товарів/послуг по яким відбулося зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг, відповідачем з метою дотримання вимог п. 201.10 ст. 201 Податкового кодексу України, на адресу позивача направлялись запити від 19.01.2024 №311/6/35-00-04-02-22 та від 10.07.2024 №2130/6/35-00-04-02-22, 02.08.2024 № 2300/6/35-00-07-02-10 про надання інформації щодо фактичного отримання розрахунків коригування та надання знімків або інших даних з програмного забезпечення «М.Е. DOC» з інформацією про дату та час їх отримання для реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних. Позивач листами від 01.02.2024 №40-14/17 (вх.№559/6 від 08.02.2024), від 01.08.2024 №40-14/182 (вх. №2554/6 від 01.08.2024) та від 15.08.2024 №40-14/189 (вх. 32680/6 від 15.08.2024) надав відповідь, що не має можливості надати документально підтверджену інформацію на отримані запити.

Відповідні запити та відповіді на них сторони суду не надали.

Позивач не заперечив щодо зазначених вище обставину у відзиві відповідачі, з урахуванням цього суд вважає ці обставини встановленими щодо направлення позивачу запитів до початку проведення документальної позапланової виїзної перевірки.

Відповідно до наказу Північного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків від 12.09.2024 № 103-п на підставі пп. 78.1.1 п. 78.1 ст. 78 ПК України призначена та проведена документальна позапланова виїзна перевірка позивача з питання дотримання вимог законодавства щодо термінів реєстрації розрахунків коригування до податкових накладних з податку на додану вартість в Єдиному реєстрі податкових накладних.

З метою з`ясування дати отримання розрахунків коригування, під час проведення перевірки надано запит від 25.09.2024 позивачу.

Позивач листом від 26.09.2024 №40-14/215 повідомив, що Електронний сервіс ДПС (SWinED) не використовує, для здійснення електронного документообігу користується програмним забезпеченням «М.Е.Doc» та Електронним кабінетом платника податків ДПС України, механізм користування програмним забезпеченням «M.E.Doc» не мають відношення до формування документів, які контролюючі органи мають право вимагати від платників, згідно із чинного законодавства України і таким чином підприємство не має можливості надати документально підтверджену інформацію дати отримання розрахунків коригування.

На адресу ТОВ «УКРТРАНСЛІТ» направлений запит відповідачем від 27.09.2024 за №2956/6/35-00-07-01-10 про надання інформації щодо документального підтвердження AT «КРЕМЕНЧУЦЬКИЙ СТАЛЕЛИВАРНИЙ ЗАВОД» вищезазначених розрахунків коригування, складених ТОВ «УКРТРАНСЛІТ».

Відповідь на запит не надійшла.

На адресу ПрАТ "ЗАПОРІЖВОГНЕТРИВ" направлений запит від 27.09.2024 за №2957/6/35-00-07-01-10 про надання інформації щодо документального підтвердження дати відправлення та дати отримання AT «КРЕМЕНЧУЦЬКИЙ СТАЛЕЛИВАРНИЙ ЗАВОД» вищезазначеного розрахунку коригування, складеного ПрАТ "ЗАПОРІЖВОГНЕТРИВ".

Листом від 08.10.2024 №19/1620 (вхідний від 24.10.2024 №3309) ПрАТ "ЗАПОРІЖВОГНЕТРИВ" відмовив у наданні інформації щодо дати відправлення та дати отримання AT «КРЕМЕНЧУЦЬКИЙ СТАЛЕЛИВАРНИЙ ЗАВОД» вищезазначеного розрахунку коригування.

Враховуючи, що позивач не надав докази із програмного забезпечення «М.Е.Doc» та контрагенти позивача ПрАТ «ЗАПОРІЖВОГНЕТРИВ», ТОВ «УКРТРАНСЛІТ» не надали доказів контролюючому органу щодо дати отримання позивачем розрахунків коригування, то відповідачем сформовані висновки про порушення позивачем податкового законодавства щодо граничного терміну реєстрації розрахунків коригування до податкових накладних.

За результатами перевірки складений акт від 31.10.2024 №556/35-00-07/05756783, яким встановлені наступні порушення вимог податкового законодавства:

- п.201.10 ст. 201, п. 89 підрозд. 2 розд. XX ПК України, а саме несвоєчасно зареєстровані податкові накладні на загальну суму 4 442,40 грн., в тому числі ПДВ 740,40грн.,а саме:

від 03.11.2023 №4 (реєстраційний № від 13.12.2023), виписану на адресу AT «ТАСКОМБАНК» на суму 1 380 грн., в тому числі ПДВ 230,00 грн.;

від 10.11.2023 №31 (реєстраційний № від 12.12.2023), виписану на адресу ДП «УкрНДІВ» на суму 3 062,40 грн., в тому числі ПДВ 510,40 грн.

- п.201.10 ст. 201, пп.69.1-1, 69.1 пункту 69 підрозділу 10 розділу XX ПКУ несвоєчасно зареєстровані розрахунки коригування на загальну суму 3 217 831,81 грн., в тому числі ПДВ 536 305,30 грн., а саме:

№369 від 22.02.2022 (реєстраційний № від 25.07.2022) на суму «- » 140 121,60грн., в тому числі ПДВ «-» 23 353,60 грн.;

№3 70 від 24.02.2022 (реєстраційний № від 15.08.2022) на суму «- » 49 555,20грн., в тому числі ПДВ «-» 8 259,20грн.;

№364 від 16.02.2022 (реєстраційний № від 25.07.2022) на суму «-» 38 906,40 грн., в тому числі ПДВ «-» 6 484,40грн.;

№365 від 22.02.2022 (реєстраційний № від 16.08.2022) на суму «- » 95 5 5 8,40грн., в тому числі ПДВ «-» 15 926,40грн

№366 від 23.02.2022 (реєстраційний № від 07.09.2022) на суму «-» 67 562,40 грн., в тому числі ПДВ «-» 11 260,40

№367 від 24.02.2022 (реєстраційний № від 08.09.2022) на суму«-» 46 926,00 грн., в тому числі ПДВ «-» 7 821,00грн.

№353 від 10.03.2022 (реєстраційний № від 19.09.2022) на суму«- » 146 227,20грн., в тому числі ПДВ «-» 24 371,20грн. ,

№354 від 11.03.2022 (реєстраційний № від 14.10.2022) насуму«-» 128 198,40 грн., в тому числі ПДВ «-» 21 366,40грн.

№355 від 14.03.2022 (реєстраційний № від 02.11.2022) на суму«-» 433 708,8грн., в тому числі ПДВ «-» 72 284,80грн.

№356 від 15.03.2022 (реєстраційний № від 03.11.2022) на суму«-» 47 779,20 грн., в тому числі ПДВ «-» 7 963,20 грн.

№357 від 21.03.2022 (реєстраційний № від 04.11.2022 ) на суму«- » 168 799,20грн., в тому числі ПДВ «-» 28 133,20грн.

№361 від 30.03.2022 (реєстраційний № від 10.11.2022) на суму«- » 35 251,20грн., в тому числі ПДВ «-» 5 875,20 грн.

№392 від 31.03.2022 (реєстраційний № від 15.11.2022) на суму«-» 69 196,80 грн., в тому числі ПДВ «-» 11 532,80 грн.

№362 від 10.03.2022 (реєстраційний № від 25.07.2022) на суму«-» 47 779,20 грн.,. в тому числі ПДВ «-» 7 963,20грн.

№363 від 11.03.2022 (реєстраційний № від 16.08.2022) на суму«-» 194 006,40грн., в тому числі ПДВ «-» 32 334,40грн.

№364 від 12.03.2022 (реєстраційний № від 07.09.2022) на суму«-» 182 784,00 грн., в тому числі ПДВ «-» 30 464,00 грн.

№365 від 14.03.2022 (реєстраційний № від 08.09.2022) на суму«-» 177 561,60 грн., в тому числі ПДВ «-» 29 593,60 грн.

№366 від 15.03.2022 (реєстраційний № від 19.09.2022) на суму«- » 262 171,20грн., в тому числі ПДВ «-» 43 695,20грн.

№367 від 16.03.2022 (реєстраційний № від 14.10.2022) на суму «-» 215 740,80 грн., в тому числі ПДВ «-» 35 956,80грн.

№368 від 17.03.2022 (реєстраційний № від 02.11.2022) на суму«-» 207 590,40 грн., в тому числі ПДВ «-» 34 598,40 грн.

№369 від 18.03.2022 (реєстраційний № від 03.11.2022) на суму«-» 167 116,80 грн., в тому числі ПДВ «-» 27 852,80 грн.

№370 від 19.03.2022 (реєстраційний № від 04.11.2022) на суму«- » 134 476,80 грн., в тому числі ПДВ «-» 22 412,80грн.

№371 від 20.03.2022 (реєстраційний № від 04.11.2022) на суму«-» 47 779,20 грн., в тому числі ПДВ «-» 7 963,20грн.

№373 від 24.03.2022 (реєстраційний № від 08.11.2022) на суму «-» 3 6720,00грн., в тому числі ПДВ «-» 6120,00 грн.

№361 від 02.06.2022 (реєстраційний № від 15.07.2022) на суму «-» 76 314,61 грн., в тому числі ПДВ «-» 12 719,10 грн.

На підставі висновків акту перевірки прийняте податкове повідомлення-рішення від 21.11.2024 №594/35000701 на загальну суму 185 814,94 грн. штрафних санкції за несвоєчасну реєстрацію податкових накладних/розрахунків коригування у Єдиному реєстрі податкових накладних.

Позивач виписав на адресу AT «ТАСКОМБАНК» податкову накладну від 03.11.2023 №4 на суму ПДВ 230,00 грн., яка зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі ЄРПН) 13.12.2023, за даними квитанції о 15 годині 20 хвилин 21 секунду за №.

В акті перевірки зазначені відомості, що позивач несвоєчасно зареєстровав податкову накладну від 03.11.2023 № 4 (реєстраційний № від 13.12.2023), виписану на адресу AT «ТАСКОМБАНК» на суму ПДВ 230,00грн. Кількість днів прострочення - 8 днів.

Позивач на суму сплачених коштів ДП «УкрНДІВ» виписав податкову накладну по податковим зобов`язанням від 10.11.2023 № 31, яка зареєстрована в ЄРПН 12.12.2023 за даними квитанції о 18 годині 48 хвилин 04 секунд за №.

В акті перевірки зазначені відомості, що позивач несвоєчасно зареєстровав податкову накладну від 10.2023 №31 (реєстраційний № від 12.12.2023), виписану на адресу ДП «УкрНДІВ» на суму ПДВ 510,40 грн. Кількість днів прострочення - 7 днів.

Позивачем 19.12.2023 зареєстровано зменшувальний розрахунок коригування для вилучення зайво зареєстрованої податкові накладної від 10.11.2023 №31 з ЄРПН.

За даними ЄРПН податкова накладна від 10.2023 №31 (реєстраційний № від 12.12.2023) має статус «вилучення повторно складеного».

Відповідно до даних ЄРПН, ТОВ «УКРТРАНСЛІТ» на адресу AT «КСЗ» виписано податкові накладні та розрахунки коригування до них.

Перевірко встановлено, що позивачем несвоєчасно зареєстровані розрахунки коригування, які підлягають реєстрації в ЄРПН отримувачем (покупцем) товарів/послуг на загальну суму «-» 3 141 517,20 грн., в тому числі ПДВ «-» 523 586,20грн., а саме:

- №369 від 22.02.2022 (реєстраційний № від 25.07.2022) на суму «-» 140 121,60грн., в тому числі ПДВ «-» 23 353,60 гри.; Граничний термін реєстрації - 15.07.2022. Кількість днів протермінування -10 ;

- №370 від 24.02.2022 (реєстраційний № від 15.08.2022) на суму «-» 49 555,20грн., в тому числі ПДВ «-» 8 259,20грн.; Граничний термін реєстрації - 15.07.2022. Кількість днів протермінування -31;

- №364 від 16.02.2022 (реєстраційний № від 25.07.2022) на суму «-» 38 906,40 грн., в тому числі ПДВ «-» 6 484,40грн.; Граничний термін реєстрації - 15.07.2022. Кількість днів протермінування - 10 ;

- №365 від 22.02.2022 (реєстраційний № від 16.08.2022) на суму «-» 95 558,40грн., в тому числі ПДВ «-» 15 926,40грн.; Граничний термін реєстрації - 15.07.2022. Кількість днів протермінування - 32 ;

- №366 від 23.02.2022 (реєстраційний № від 07.09.2022) на суму «-» 67 562,40 грн., в тому числі ПДВ «-» 11 260,40 грн.; Граничний термін реєстрації - 15.07.2022. Кількість днів протермінування - 54 ;

- №367 від 24.02.2022 (реєстраційний № від 08.09.2022) на суму«-» 46 926,00 грн., в тому числі ПДВ «-» 7 821,00грн.; Граничний термін реєстрації - 15.07.2022. Кількість днів протермінування - 55 ;

- №353 від 10.03.2022 (реєстраційний № від 19.09.2022) на суму«-» 146 227,20грн., в тому числі ПДВ «-» 24 3 71,20грн.; Граничний термін реєстрації - 15.07.2022. Кількість днів протермінування -66 ;

- №354 від 11.03.2022 (реєстраційний № від 14.10.2022) на суму«-» 128198,40 грн., в тому числі ПДВ «-» 21 366,40грн.; Граничний термін реєстрації - 15.07.2022. Кількість днів протермінування -91 ;

- №355 від 14.03.2022 (реєстраційний № від 02.11.2022) на суму«-» 433708,8грн., в тому числі ПДВ «-» 72 284,80грн.; Граничний термін реєстрації - 15.07.2022. Кількість днів протермінування -110 ;

- №356 від 15.03.2022 (реєстраційний № від 03.11.2022) на суму«-» 47 779,20 грн., в тому числі ПДВ «-» 7 963,20 грн.; Граничний термін реєстрації - 15.07.2022. Кількість днів протермінування-111;

- №357 від 21.03.2022 (реєстраційний № від 04.11.2022 ) на суму«-» 168 799,20грн., в тому числі ПДВ «-» 28 13 3,20грн.; Граничний термін реєстрації - 15.07.2022. Кількість днів протермінування -112;

- №361 від 30.03.2022 (реєстраційний № від 10.11.2022) на суму«-» 35 251,20грн., в тому числі ПДВ «-» 5 875,20 грн.; Граничний термін реєстрації - 15.07.2022. Кількість днів протермінування -118 ;

- №392 від 31.03.2022 (реєстраційний № від 15.11.2022) на суму«-» 69 196,80 грн., в тому числі ПДВ «-» 11 532,80 грн.; Граничний термін реєстрації - 15.07.2022. Кількість днів протермінування -123 ;

- №362 від 10.03.2022 (реєстраційний № від 25.07.2022) на суму«-» 47 779,20 грн., в тому числі ПДВ «-» 7 963,20грн.; Граничний термін реєстрації - 15.07.2022. Кількість днів протермінування -10 ;

- №363 від 11.03.2022 (реєстраційний № від 16.08.2022) на суму«-» 194 006,40грн., в тому числі ПДВ «-» 32 334,40грн.; Граничний термін реєстрації - 15.07.2022. Кількість днів протермінування -32;

- №364 від 12.03.2022 (реєстраційний № від 07.09.2022) на суму«-» 182 784,00 грн., в тому числі ПДВ «-» 3 0 464,00 грн.; Граничний термін реєстрації - 15.07.2022. Кількість днів протермінування -54 ;

- №365 від 14.03.2022 (реєстраційний № від 08.09.2022) на суму«-» 177 561,60 грн., в тому числі ПДВ «-» 29 593,60 грн.; Граничний термін реєстрації - 15.07.2022. Кількість днів протермінування -55 ;

- №366 від 15.03.2022 (реєстраційний № від 19.09.2022) на суму«-» 262 171,20грн., в тому числі ПДВ «-» 43 695,20грн.; Граничний термін реєстрації - 15.07.2022. Кількість днів протермінування -66 ;

- №367 від 16.03.2022 (реєстраційний № від 14.10.2022) на суму«-» 215 740,80грн., в тому числі ПДВ «-» 35 956,80грн.; Граничний термін реєстрації - 15.07.2022. Кількість днів протермінування -91 ;

- №368 від 17.03.2022 (реєстраційний № від 02.11.2022) на суму«-» 207 590,40 грн., в тому числі ПДВ «-» 34 598,40 грн.; Граничний термін реєстрації - 15.07.2022. Кількість днів протермінування - 110;

- №369 від 18.03.2022 (реєстраційний № від 03.11.2022) на суму«-» 167 116,80 грн., в тому числі ПДВ «-» 27 852,80 грн.; Граничний термін реєстрації - 15.07.2022. Кількість днів протермінування -111;

- №370 від 19.03.2022 (реєстраційний № від 04.11.2022) на суму«-» 134 476,80 грн., в тому числі ПДВ «-» 22 412,80грн.; Граничний термін реєстрації - 15.07.2022. Кількість днів протермінування -112;

- №371 від 20.03.2022 (реєстраційний № від 04.11.2022) на суму«-» 47 779,20 грн., в тому числі ПДВ «-» 7 963,20 грн.; Граничний термін реєстрації - 15.07.2022. Кількість днів протермінування -112 ;

- №373 від 24.03.2022 (реєстраційний № від 08.11.2022) на суму«-» 36 720,00грн., в тому числі ПДВ «-» 6 120,00 грн.; Граничний термін реєстрації - 15.07.2022. Кількість днів протермінування -116 ;

Перевірко встановлено, що відповідно даних ЄРПН, ПрАТ "ЗАПОРІЖВОГНЕТРИВ" на адресу позивача виписана податкова накладну від 02.06.2022 №26 на суму ПДВ 12 719,10 грн. та розрахунок коригування до неї.

У зв`язку з помилково виписаною податковою накладною від 02.06.2022 №26 на суму ПДВ 12 719,10 грн., яку зареєстровано в ЄРПН 29.06.2022 о 14 год. 43 хв. реєстраційний №, ПрАТ "ЗАПОРІЖВОГНЕТРИВ" складений розрахунок коригування від 02.06.2022 №361 на суму ПДВ «-» 12 719,10 грн.

Граничний термін реєстрації розрахунку коригування від 02.06.2022 №361 (реєстраційний №) на суму ПДВ «-» 12 719,10 грн. є 30.06.2022. Кількість днів протермінування 15.

У судовому засіданні 25.06.2025 (підготовче засідання) на персональному комп`ютері позивача, який наданий представником позивача із доступом до мережі інтернет (бездротового зв`язку), судом за участю представників сторін оглянутий електронний кабінет платника податку позивача, в якому судом встановлена наявність відомостей про дати отримання розрахунків коригування від контрагентів позивача: у підрежимі «Отримані РК» режиму «Реєстрація ПН/РК» наявна інформація, починаючи із березня 2024 року щодо отриманих розрахунків коригування від контрагентів АТ «Кременчуцький сталеливарний завод», у 2022 році, 2023 році інформація у цьому підрежимі відсутня щодо розрахунків коригування до податкових накладних.

Заперечення у сторін щодо наявної інформації в електронному кабінеті не заявлені, представники сторін підтвердили відсутність відомостей про дати отримання розрахунків коригування до податкових накладних за 2022-2023 роки в електронному кабінеті платника податку позивача.

З урахуванням огляду електронного кабінету платника податку позивача та для офіційного з`ясування обставини щодо можливості отримання контролюючим органом відомостей про дати отримання позивачем розрахунків коригування, судом постановлені ухвали про витребування доказів від ТОВ "М.Е.Док" та Державної податкової служби України.

Унаслідок неналежного виконання ухвал суду зі сторони Державної податкової служби України, суд повторно витребував докази та відомості від Державної податкової служби України, що додатково збільшило процесуальний час підготовчого провадження.

Державна податкова служба України на виконання ухвал суду повідомила, що в інформаційних базах даних та електронному кабінеті платника податку позивача відсутня інформація щодо дат отримання позивачем розрахунків коригування.

Також Державна податкова служба України на виконання ухвал суду повідомила, що у програмному забезпеченні в електронному кабінеті платника податку реалізована можливість фіксування дат отримання розрахунків коригування від контрагентів тільки із червня 2024 року.

Таким чином, судом офіційно встановлена обставина, що Державна податкова служба України у спірний період реєстрації розрахунків коригування до податкових накладних в ЄРПН у 2022-2023 роках не забезпечила в електронному кабінеті платника податку та в інших інформаційних системах контролюючого органу (ЄРПН) можливість фіксації дат отримання платниками податків розрахунків коригування.

Листом ТОВ "М.Е.Док" від 28.07.2025 №2807/1 повідомило суд, що у нього відсутня інформація, яку запитує суд:

"У разі подання електронних документів з використанням «Прямого з`єднання» відправка електронних документів здійснюється на сервер контролюючого органу (ДПСУ) по прямому каналу зв`язку, без участі серверів розробника. Розробник жодним чином не зберігає та не опрацьовує інформацію щодо поштових та ІР-адрес клієнтів, що використовуються під час відправки звітності.

Про успішну доставку документа свідчить надходження відповідної квитанції, що формується на боці контролюючого органу із вказанням дати та часу доставки документа.

Формування та відправка квитанції відбувається на боці контролюючого органу. КП «M.E.Doc» як прикладне ПЗ, виступає засобом отримання такої квитанції та відображення інформації, зазначеної в ній. Згідно даних квитанції документу присвоюється статус в Реєстрі КП «M.E.Doc».

Звертаємо Вашу увагу, в процес відправки електронних документів та отримання квитанцій від контролюючого органу сервера розробника не задіяні. КП «M.E.Doc» отримує квитанції лише по факту їх надсилання контролюючим органом.

Товариство з обмеженою відповідальністю «М.Е.ДОК» не в змозі надати докази із відомостями щодо дати доставки АТ «Кременчуцький сталеливарний завод» () розрахунків коригування до податкових накладних, які зареєстровані в ЄРПН та відносно яких встановлені порушення в акті перевірки від 21.11.2024 №594/35000701 (докази у формі довідки про дату доставки РК АТ «Кременчуцький сталеливарний завод» від його контрагентів та відповідні документи (електронні файли, які підтверджують таку дату).»

Позивач повідомив суду, що у нього відсутня необхідність звертатись із адвокатським запитом до Товариства з обмеженою відповідальністю «М.Е.ДОК», оскільки обов`язок доказування покладений на відповідача, а всі протоколи руху розрахунків коригування із програмного забезпечення надані суду разом із адміністративним позовом.

Враховуючи, що позивач подав позов поштою і до нього долучені паперові копії електронних доказів із програмного забезпечення «M.E.Doc», суд зобов`язав позивача надати копії електронних доказів через електронний суд ЄСІТС, що здійснене позивачем та подане клопотання від 11.11.2025 разом із копіями електронних доказів (розрахунків коригування, квитанцій про реєстрації та протоколів руху документів у програмному забезпеченні «M.E.Doc».

З метою перевірки достовірності наданих позивачем копій електронних доказів та офіційного з`ясування обставин справи, у судовому засіданні 27.01.2026 за участю представників сторін, судом оглянуті електронні докази на персональному комп`ютері позивача, який наданий представником позивача із доступом до мережі інтернет (бездротового зв`язку, за участю вільного слухача бухгалтера позивача) за допомогою віддаленого керування робочого столу (програмне забезпечення «AnyDesk») стаціонарного персонального комп`ютера позивача із доступом до персонального облікового запису (електронного кабінету) позивача у програмному забезпеченні «M.E.Doc».

Також необхідність огляду електронного кабінету платника податку позивача та електронних доказів із облікового запису (електронного кабінету) позивача програмного забезпечення «M.E.Doc» пов`язана із суперечливою поведінкою позивача під час перевірки, яка полягала у тому, що позивач відмовив у наданні підтверджуючих документів контролюючому органу щодо дати отримання розрахунків коригування у програмному забезпеченні «M.E.Doc».

Представник позивача пояснив, що ключі доступу облікового запису (електронного кабінету) позивача у програмному забезпеченні «M.E.Doc» видаються на кожний окремий персональний комп`ютер, у даному випадку це стаціонарний персональний комп`ютер, який неможливо доставити в судове засідання, з цих підстав повідомив, що огляд буде здійснюватись через персональний комп`ютер (ноутбук) за допомогою віддаленого керування робочого столу (програмне забезпечення «AnyDesk») стаціонарного персонального комп`ютера позивача.

Відповідач не заявив заперечень щодо такого способу огляду електронних доказів руху документів (розрахунків коригування) в обліковому записі (електронного кабінету) позивача у програмному забезпеченні «M.E.Doc».

Огляд здійснювався за допомогою відеофіксації судового засідання.

Від представників сторін не надійшли суду заперечення щодо невідповідності паперових копій електронних доказів та електронних доказів оригіналам електронних доказів під час огляду в судовому засіданні електронних доказів із облікового запису (електронного кабінету) позивача програмного забезпечення «M.E.Doc».

Судом встановлена обставина, що паперові копії електронних доказів, які долучені до позовної заяви, та електронні докази долучені до клопотання від 11.11.2025 із програмного забезпечення «M.E.Doc» відповідають протоколам в обліковому записі (електронного кабінету) позивача у програмному забезпеченні «M.E.Doc», які завантажені представником позивача під час огляду програмного забезпечення «M.E.Doc», за безпосереднього огляду представником відповідача цього процесу.

Відповідно до розрахунку штрафних санкцій до податкового повідомлення-рішення від 21.11.2024 №594/35000701 на загальну суму 185 814,94 грн. штрафних санкції за несвоєчасну реєстрацію податкових накладних/розрахунків коригування у Єдиному реєстрі податкових накладних, контролюючим органом застосовані штрафи у наступних розмірах:

податкові накладні АТ «ТАСКОМБАНК» №4 від 03.11.2023, 4,60 грн., ДП "УКРНДІВ" №31 від 10.11.2023 - 10,21 грн.,

розрахунки коригування до податкових накладних від ТОВ "УКТРАНСЛІТ": №369 від 22.02.2022 - 2335,36 грн., №370 від 24.02.2022 - 2477,76 грн., №364 від 25.07.2022 - 648,44 грн., №365 від 22.02.2022 - 4777,92 грн., №366 від 23.02.2022 - 3378,12 грн., №367 від 24.02.2022 - 2346,3 грн., №353 від 10.03.2022 - 9748,48 грн., №354 від 11.03.2022 - 8546,56 грн., №355 від 14.03.2022 - 28913,92 грн., №356 від 15.03.2022 3185,28 грн., №357 від 21.03.2022 - 11253,28 грн., №361 від 30.03.2022 - 2350,08 грн., №392 від 31.03.2022 - 4613,12 грн., №362 від 10.03.2022 - 796,32 грн., №363 від 11.03.2022 - 9700,32 грн., №364 від 12.03.2022 - 9139,20 грн., №365 від 14.03.2022 від 08.09.2022 - 8878,08 грн., №366 від 15.03.2022 - 17478,08, №367 від 16.03.2022 - 14382,72 грн., №368 від 17.03.2022 - 13839,36 грн., №369 від 18.03.2022 - 11141,12 грн., №370 від 19.03.2022 - 8965,12 грн., №371 від 20.03.2022 - 3185,28 грн., №373 від 24.03.2022 - 2448,00грн.;

від ПАТ «ЗАПОРІЖВОГНЕТРИВ» №361 від 02.06.2022 -1271,91 грн.

Протокол руху документа/звіта та пов`язаних з ним повідомлень/квитанцій це електронний доказ із програмного забезпечення «M.E.Doc».

Реєстрація податкової накладної та розрахунків коригування проводилась в наступній послідовності:

1. Реєстрація податкової накладної №86 від 24.12.2021 - 11.01.2022 (реєстраційний номер -далі р.н. від 11.01.2022) та розрахунків коригування до неї:

Розрахунок коригування № 368 від 17.02.2022 , №369 від 22.02.2022 - 2335,36 грн., №370 від 24.02.2022 - 2477,76 грн., до податкової накладної №86 від 24.12.2021 знаходиться в протоколах руху документа/звіта та пов`язаних з ним повідомлень/квитанцій).

Реєстрація розрахунку коригування № 368 від 17.02.2022 - 14.06.2022 (р.н.- від 14.06.2022 реєстрація зупинена, р.н.- від 18.07.2022 зареєстровано в ЄРПН.

Отримана позивачем 14.06.2022 (Протокол руху документа/звіта та пов`язаних з ним повідомлень/квитанцій).

Реєстрація розрахунку коригування №369 від 22.02.2022 направлена на реєстрацію через 7 календарних днів після реєстрації розрахунку коригування №368 від 17.02.2022, тобто 25.07.2022 (р.н.- від 25.07.2022 реєстрація зупинена, р.н.- від 08.08.2022 зареєстровано в ЄРПН).

Реєстрація розрахунку коригування №370 від 24.02.2022 направлений на реєстрацію через 6 календарних днів після реєстрації розрахунку коригування №369 від 22.02.2022, тобто 15.08.2022(р.н.- від 15.08.2022 реєстрація зупинена, р.н.- від 01.09.2022 зареєстровано в ЄРПН).

Отримана позивачем 14.06.2022 (Протокол руху документа/звіта та пов`язаних з ним повідомлень/квитанцій).

2. Реєстрація податкової накладної №85 від 24.12.2021-29.12.2021 (реєстраційний номер - далі р.н. від 29.12.2021) та розрахунків коригування до неї:

Розрахунок коригування №364 від 16.02.2022, №365 від 22.02.2022, №336 від 23.02.2022, №367 від 24.02.2022, №353 від 10.03.2022, №354 від 11.03.2022, № 355 від 14.03.2022, № 356 від 15.03.022, №357 від 21.03.2022, №361 від 30.03.2022, №392 від 31.03.2022 до податкової накладної №85 від 24.12.2021 знаходиться в протоколах руху документа/звіта та пов`язаних з ним повідомлень/квитанцій).

Реєстрація розрахунку коригування № 364 від 16.02.2022 - 25.07.2022 (р.н.- від 25.07.2022 реєстрація зупинена, р.н.- від 08.08.2022 зареєстровано в ЄРПН.

Отримана позивачем 14.06.2022 (Протокол руху документа/звіта та пов`язаних з ним повідомлень/квитанцій).

Реєстрація розрахунку коригування №365 від 22.02.2022 направлена на реєстрацію через 7 календарних днів після реєстрації розрахунку коригування №364 від 16.02.2022, тобто 16.08.2022 (р.н.- від 16.08.2022 реєстрація зупинена, р.н.- від 01.09.2022 зареєстровано в ЄРПН).

Отримана позивачем 20.10.2022 (Протокол руху документа/звіта та пов`язаних з ним повідомлень/квитанцій).

Реєстрація розрахунку коригування №366 від 23.02.2022 направлений на реєстрацію через 6 календарних днів після реєстрації розрахунку коригування №365 від 22.02.2022, тобто 07.09.2022 (р.н.- від 07.09.2022 зареєстровано в ЄРПН).

Отримана позивачем 02.09.2022 (Протокол руху документа/звіта та пов`язаних з ним повідомлень/квитанцій).

Реєстрація розрахунку коригування №367 від 24.02.2022 направлений на реєстрацію через 1 календарних днів після реєстрації' розрахунку коригування №366 від 23.02.2022, тобто 08.09.2022(р.н.- від 08.09.2022 зареєстровано в ЄРПН).

Отримана позивачем 14.06.2022 (Протокол руху документа/звіта та пов`язаних з ним повідомлень/квитанцій).

Реєстрація розрахунку коригування №353 від 10.03.2022 направлена на реєстрацію через 10 календарних днів після реєстрації розрахунку коригування №367 від 24.02.2022, тобто 19.09.2022 (р.н.- від 19.09.2022 реєстрація зупинена, р.н.- від 06.10.2022 зареєстровано в ЄРПН).

Отримана позивачем 15.09.2022 (Протокол руху документа/звіта та пов`язаних з ним повідомлень/квитанцій).

Реєстрація розрахунку коригування №354 від 11.03.2022 направлена на реєстрацію через 7 календарних днів після реєстрації розрахунку коригування №353 від 10.03.2022, тобто 14.10.2022 (р.н,- від 14.10.2022 реєстрація зупинена, р.н.- від 27.10.2022 зареєстровано в ЄРПН).

Отримана позивачем 13.10.2022 (Протокол руху документа/звіта та пов`язаних з ним повідомлень/квитанцій).

Реєстрація розрахунку коригування №355 від 14.03.2022 направлений на реєстрацію через 5 календарних днів після реєстрації розрахунку коригування №354 від 11.03.2022, тобто 02.11.2022 (р.н.- від 02.11.2022 зареєстровано в ЄРПН).

Отримана позивачем 06.06.2022 (Протокол руху документа/звіта та пов`язаних з ним повідомлень/квитанцій).

Реєстрація розрахунку коригування №356 від 15.03.2022 направлений на реєстрацію через 1 календарний день після реєстрації розрахунку коригування №355 від 14.03.2022, тобто 03.11.2022(р.н.- від 03.11.2022 зареєстровано в ЄРПН).

Отримана позивачем 06.06.2022 (Протокол руху документа/звіта та пов`язаних з ним повідомлень/квитанцій).

Реєстрація розрахунку коригування №357 від 21.03.2022 направлений на реєстрацію через 1 календарний день після реєстрації розрахунку коригування №356 від 15.03.2022, тобто 04.11.2022 (р.н.- від 04.11.2022 зареєстровано в ЄРПН).

Отримана позивачем 06.06.2022 (Протокол руху документа/звіта та пов`язаних з ним повідомлень/квитанцій).

Реєстрація розрахунку коригування №361 від 30.03.2022 направлений на реєстрацію через 5 календарних днів після реєстрації розрахунку коригування №357 від 21.03.2022, тобто 10.11.2022(р.н.- від 10.11.2022 зареєстровано в ЄРПН).

Отримана позивачем 10.11.2022 (Протокол руху документа/звіта та пов`язаних з ним повідомлень/квитанцій).

Реєстрація розрахунку коригування №392 від 31.03.2022 направлений на реєстрацію через 4 календарних днів після реєстрації розрахунку коригування №361 від 30.03.2022, тобто 15.11.2022(р.н.- від 15.11.2022 реєстрація зупинена, р.н.-від 25.11.2022 зареєстровано в ЄРПН).

Отримана позивачем 15.11.2022 (Протокол руху документа/звіта та пов`язаних з ним повідомлень/квитанцій).

3. Реєстрація податкової накладної №116 від 24.12.2021-зареєстрована (реєстраційний номер - далі р. н. від 11.01.2022) та розрахунків коригування до неї:

Розрахунки коригування №362 від 10.03.2022, №363 від 11.03.2022, №364 від 12.03.2022, №365 від 14.03.2022, №366 від 15.03.2022, №367 віл 16.03.2022, № 368 від 17.03.2022, № 369 від 18.03.2022, №370 від 19.03.2022, №371 від 20.03.2022, №373 від 24.03.2022 до податкової накладної №116 від 24.12.2021 знаходиться в протоколах руху документа/звіта та пов`язаних з ним повідомлень/квитанцій;

Реєстрація розрахунку коригування № 362 від 10.03.2022- р.н. - від 25.07.2022 реєстрація зупинена, р.н.- від 08.08.2022 зареєстровано в ЄРПН.

Отримана позивачем 06.06.2022 (Протокол руху документа/звіта та пов`язаних з ним повідомлень/квитанцій).

Реєстрація розрахунку коригування №363 від 11.03.2022 направлена на реєстрацію через 7 календарних днів після реєстрації розрахунку коригування №362 від 10.03.2022, тобто 16.08.2022 (р.н,- від 16.08.2022 реєстрація зупинена, р.н.- від 01.09.2022 зареєстровано в ЄРПН).

Отримана позивачем 20.10.2022 (Протокол руху документа/звіта та пов`язаних з ним повідомлень/квитанцій).

Реєстрація розрахунку коригування №364 від 12.03.2022 направлений на реєстрацію через 6 календарних днів після реєстрації розрахунку коригування №363 від 11.03.2022, тобто 07.09.2022 (р.н.- від 07.09.2022 зареєстровано в ЄРПН).

Отримана позивачем 02.09.2022 (Протокол руху документа/звіта та пов`язаних з ним повідомлень/квитанцій).

Реєстрація розрахунку коригування №365 від 14.03.2022 направлений на реєстрацію через 1 календарних днів після реєстрації розрахунку коригування №364 від 14.03.2022, тобто 08.09.2022(р.н.- від 08.09.2022 зареєстровано в ЄРПН).

Отримана позивачем 06.06.2022 (Протокол руху документа/звіта та пов`язаних з ним повідомлень/квитанцій).

Реєстрація розрахунку коригування №366 від 15.03.2022 направлена на реєстрацію через 10 календарних днів після реєстрації розрахунку коригування №365 від 14.03.2022, тобто 19.09.2022 (р.н.- від 19.09,2022 реєстрація зупинена, р.н.- від 06.10.2022 зареєстровано в ЄРПН).

Отримана позивачем 15.09.2022 (Протокол руху документа/звіта та пов`язаних з ним повідомлень/квитанцій).

Реєстрація розрахунку коригування №367 від 16.03.2022 направлена на реєстрацію через 7 календарних днів після реєстрації розрахунку коригування №366 від 15.03.2022, тобто 14.10.2022 (р.н.- від 14.10.2022 реєстрація зупинена, р.н.- від 27.10.2022 зареєстровано в ЄРПН).

Отримана позивачем 13.10.2022 (Протокол руху документа/звіта та пов`язаних з ним повідомлень/квитанцій).

Реєстрація розрахунку коригування №368 від 17.03.2022 направлений на реєстрацію через 5 календарних днів після реєстрації розрахунку коригування №367 від 16.03.2022, тобто 02.11.2022(р.н.- від 02.11.2022 зареєстровано в ЄРПН).

Отримана позивачем 06.06.2022 (Протокол руху документа/звіта та пов`язаних з ним повідомлень/квитанцій).

Реєстрація розрахунку коригування №369 від 18.03.2022 направлений на реєстрацію через 1 календарних днів після реєстрації розрахунку коригування №368 від 17.03.2022, тобто 03.11.2022 (р.н.- від 03.11.2022 зареєстровано в ЄРПН).

Отримана позивачем 06.06.2022 (Протокол руху документа/звіта та пов`язаних з ним повідомлень/квитанцій).

Реєстрація розрахунку коригування №370 від 19.03.2022 направлений на реєстрацію після реєстрації розрахунку коригування №369 від 18.03.2022, тобто 04.11.2022(р.н.- від 04.11.2022 зареєстровано в ЄРПН).

Отримана позивачем 06.06.2022 (Протокол руху документа/звіта та пов`язаних з ним повідомлень/квитанцій).

Реєстрація розрахунку коригування №371 від 20.03.2022 направлений на реєстрацію після реєстрації розрахунку коригування №370 від 19.03.2022, тобто 04.11.2022 (р.н.- від 04.11.2022 зареєстровано в ЄРПН).

Отримана позивачем 06.06.2022 (Протокол руху документа/звіта та пов`язаних з ним повідомлень/квитанцій).

Реєстрація розрахунку коригування №373 від 24.03.2022 направлений на реєстрацію через 3 календарних днів після реєстрації розрахунку коригування №371 від 20.03.2022, тобто 08.11.2022(р.н.- від 08.11.2022 зареєстровано в ЄРПН).

Отримана позивачем 06.06.2022 (Протокол руху документа/звіта та пов`язаних з ним повідомлень/квитанцій).

4. Реєстрація податкової накладної №26 від 02.06.2022 - зареєстрована (реєстраційний номер - далі р. н. від 02.06.2022) та розрахунків коригування до неї:

Розрахунок коригування №361 від 02.06.2022 до податкової накладної №26 від 02.06.2022

направлений на реєстрацію 15.07.2022 (р.н.- 4 від 15.07.2022 зареєстровано в ЄРПН).

Отримана позивачем 18.07.2022 (Протокол руху документа/звіта та пов`язаних з ним повідомлень/квитанцій).

Суд узагальнює встановлені вище обставини щодо реєстрації податкових накладних та розрахунків коригування у строк визначений ПК України та після 15.07.2022:

1. Відсутні заперечення у позовній заяві щодо несвоєчасної реєстрації податкових накладних АТ «ТАСКОМБАНК» №4 від 03.11.2023, 4,60 грн., ДП "УКРНДІВ" №31 від 10.11.2023 - 10,21 грн., суд встановлює таку обставину, як визнану сторонами, загальна сума 14,81 грн.;

2. Реєстрація розрахунку коригування № 364 від 16.02.2022 - 25.07.2022 (р.н.- від 25.07.2022) реєстрація зупинена, р.н.- від 08.08.2022 зареєстровано в ЄРПН.

Отримана позивачем 14.06.2022 (Протокол руху документа/звіта та пов`язаних з ним повідомлень/квитанцій), всі інші розрахунки коригування направлені позивачем в межах 15 днів після реєстрації попереднього розрахунку коригування.

Перший розрахунок коригування № 364 від 16.02.2022 отриманий позивачем в програмі «М.Е.Doc» 14.06.2022, проте направлений на реєстрацію тільки 25.07.2022, тобто поза межами граничного строку до 15.07.2025 (включно).

У той же час реєстрація всіх наступних розрахунків коригування відбувалась в межах строку 15 днів, оскільки дата розрахунків коригування підтверджується протоколом руху документа в програмі «М.Е.Doc»: починаючи із розрахунку коригування №365 від 22.02.2022, отриманий 20.10.2022 підтверджується протоколом руху документа в програмі «М.Е.Doc», зареєстрований 01.09.2022, та №366 від 23.02.2022 отриманий 02.09.2022 підтверджується протоколом руху документа в програмі «М.Е.Doc» та зареєстрований 07.09.2022, після цього розрахунку коригування всі інші розрахунки коригування зареєстровані в межах 15 днів після реєстрації попереднього розрахунку коригування.

Розрахунок коригування № 364 від 16.02.2022 - 648,44 грн.

3. Реєстрація розрахунку коригування №362 від 10.03.2022 (р.н. - від 25.07.2022) реєстрація зупинена, р.н.- від 08.08.2022 зареєстровано в ЄРПН.

Отримана позивачем 06.06.2022 (Протокол руху документа/звіта та пов`язаних з ним повідомлень/квитанцій), всі інші розрахунки коригування направлені позивачем в межах 15 днів після реєстрації попереднього розрахунку коригування.

Перший розрахунок коригування № 362 від 10.03.2022 отриманий позивачем в програмі «М.Е.Doc» 06.06.2022, проте направлений на реєстрацію тільки 25.07.2022, тобто поза межами граничного строку до 15.07.2025 (включно).

У той же час реєстрація всіх наступних розрахунків коригування відбувалась в межах строку 15 днів, оскільки дата розрахунків коригування підтверджується протоколом руху документа в програмі «М.Е.Doc»: починаючи із розрахунку коригування №363 від 11.03.2022, отриманий 20.10.2022 підтверджується протоколом руху документа в програмі «М.Е.Doc», зареєстрований 01.09.2022, №364 від 12.03.2022 отриманий 02.09.2022 підтверджується протоколом руху документа в програмі «М.Е.Doc» та зареєстрований 07.09.2022, після цього розрахунку коригування всі інші розрахунки коригування зареєстровані в межах 15 днів після реєстрації попереднього розрахунку коригування.

Розрахунок коригування №362 від 10.03.2022 - 796,32 грн.

Таким чином, загальна сума штрафних санкцій щодо реєстрації податкових накладних АТ «ТАСКОМБАНК» №4 від 03.11.2023, 4,60 грн., ДП "УКРНДІВ" №31 від 10.11.2023 - 10,21 грн., суд встановлює таку обставину, як визнану сторонами, загальна сума 14,81 грн.; розрахунків коригування від ТОВ "УКТРАНСЛІТ": № 364 від 16.02.2022 - 648,44 грн.; №362 від 10.03.2022 - 796,32 грн., складає розмір штрафних санкцій щодо податкових накладних та розрахунків коригування, які зареєстровані після 15.07.2025 та поза межами отримання 15-денного строку від контрагента становить суму 1459,57 грн.

Позивач надав докази протоколи руху документа у програмі (програмному забезпеченні) «М.Е.Doc», як такі, що підтверджують дату отримання ним розрахунків коригування від контрагента, інших доказів позивач не надав.

Також суд зазначає, що позивач під час підготовчого провадження та судового розгляду на запитання суду повідомив, що не планує звертатись до Товариства з обмеженою відповідальністю «М.Е.ДОК» щодо надання інформації про дати доставки розрахунків, зазначене товариство на ухвалу суду відмовило у наданні таких доказів, пояснивши, що позивач самостійно може надати відповідні докази, які наявні в матеріалах справи (протоколи руху документів).

За таких обставин, суд встановив, що доказ, який підтверджує дату отримання позивачем розрахунків коригування від контрагента є протоколи руху документа в програмі «М.Е.Doc».

Зазначені вище розрахунки коригування від ТОВ "УКТРАНСЛІТ": № 364 від 16.02.2022 - 648,44 грн., №362 від 10.03.2022 - 796,32 грн., подані позивачем на реєстрацію до Єдиного реєстру податкових накладних після 15.07.2022 та після спливу 15-денного строку від дати отримання зазначеної в протоколі руху документа у програмі «М.Е.Doc».

Наступні розрахунки коригування №365 від 22.02.2022, №363 від 11.03.2022, отримані 20.10.2022 підтверджується протоколом руху документа в програмі «М.Е.Doc», зареєстровані в ЄРПН 01.09.2022.

Розбіжність у даті реєстрації 01.09.2022 та протоколі руху документа 20.10.2022, не пояснюється сторонами та не заперечується, отже суд встановлює дату отримання розрахунків коригування №365 від 22.02.2022, №363 від 11.03.2022 датою їх подання на реєстрацію в ЄРПН.

Заперечення щодо відомостей про дату отримання позивачем розрахунку коригування в протоколі руху документа у програмі (програмному забезпеченні) «М.Е.Doc» у сторін відсутні, інші докази, які встановлюють дату отримання позивачем означених вище розрахунків коригування сторонами не надані суду.

Таким чином, суд встановив, що позивач у заявах по суті спору та наданих ним доказах визнає дату зазначену в протоколах руху документа у програмі «М.Е.Doc», як дату отримання платником податку відповідних розрахунків коригування.

Суд додатково зазначає про обставину поведінки платника податку під час контрольного заходу, що позивач відмовився надавати відповідачу під час перевірки протоколи руху документа в програмі (програмному забезпеченні) «М.Е.Doc».

Щодо розміру штрафних санкцій.

У сторін відсутні заперечення щодо нормативного, арифметичного та методологічного визначення контролюючим органом розміру штрафу.

Судом також не встановлені порушення відповідачем обрахунку розміру штрафної санкції, в залежності від редакції норм ПК України на час воєнного стану (до 08.02.2023 та після).

Щодо підстав та порядку проведення перевірки.

Контролюючим органом позивачу направлялись запити від 19.01.2024 №311/6/35-00-04-02-22 та від 10.07.2024 №2130/6/35-00-04-02-22, 02.08.2024 № 2300/6/35-00-07-02-10 про надання інформації щодо фактичного отримання розрахунків коригування з інформацією про дату та час їх отримання для реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних, внаслідок ненадання інформації контролюючому органу, відповідно до наказу відповідача від 12.09.2024 № 103-п, на підставі пп.78.1.1 п.78.1 ст.78 ПК України проведена документальна позапланова виїзна перевірка позивача з питання дотримання вимог законодавства щодо термінів реєстрації розрахунків коригування до податкових накладних з податку на додану вартість в Єдиному реєстрі податкових накладних.

У змісті позову відсутні дані щодо незаконності проведення перевірки, у той же час суд враховує правові висновки Верховного Суду викладені у постанові від 21.05.2024 у справі №440/8798/22, якщо перевірка незаконна то суд не має права переходити до аналізу та оцінки суті встановлених під час перевірки порушень податкового або іншого законодавства, і у змісті рішення суду не повинно бути мотивів та висновків суду щодо суті порушень податкового законодавства, встановлених під час податкової перевірки.

Суд також враховує неодноразові висновки Верховного Суду, що на новому розгляді справи, платник податку може посилатись на обставини незаконної перевірки, які не були зазначені під час первинного розгляду справи судом.

Позивач відповідь на запит контролюючого органу не надав, що встановлено із змісту акту перевірки, заяв сторін по суті спору та наявними доказами у справі.

З огляду на викладене, з метою офіційного, всебічного та повного дослідження обставин справи, суд констатує про відсутність доказів у матеріалах справи та доводів сторін, які свідчать (вказують) про те, що перевірка проведена відповідачем із порушенням закону, і що така порушення процедури є достатньою підставою для скасування судом винесеного за результатами розгляду висновків акту такої перевірки оспорюваного податкового повідомлення-рішення.

Щодо строку давності проведення перевірки та дотримання меж періоду перевірки контролюючим органом.

Грошові зобов`язання за результатом перевірки визначені контролюючим органом платнику податку на підставі податкових повідомлень-рішень у 2024 році за 2022-2023 рік, з урахуванням зупинення строків давності на час карантину та воєнного стану по 31.07.2023 (включно), строк давності визначений ст. 102 ПК України для визначення грошових зобов`язань із ПДВ платнику податку не пропущений контролюючим органом.

Щодо давності застосування до позивача грошових зобов`язань у вигляді штрафних фінансових санкцій у 2024 році, то суд зазначає, що такі порушення встановлені за 2022-2023 рік, тобто в межах строку визначеного статтею 102 ПК України 1095 днів із дня вчинення.

Інші докази про порушення порядку проведення перевірки суду не надані, у заявах сторін по суті спору суду не повідомлені.

Вважаючи, що відповідачем прийняте протиправне податкове повідомлення-рішення, позивач звернувся до суду з цим позовом до даного відповідача.

ІІІ. ДЖЕРЕЛА ПРАВА.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд виходить з наступного.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Спеціальним законом з питань оподаткування, який установлює порядок погашення зобов`язань юридичних або фізичних осіб перед бюджетами та державними цільовими фондами з податків і зборів (обов`язкових платежів), нарахування і сплату пені та штрафних санкцій, що застосовуються до платників податків і визначає заходи, які вживаються контролюючим органом з метою погашення платниками податків податкового боргу є Податковий кодекс України (далі - ПК України).

Вимоги для підтвердження даних, визначених у податковій звітності, встановлені статтею 44 ПК України.

Згідно з пунктом 44.1 цієї статті для цілей оподаткування платники податків зобов`язані вести облік доходів, витрат та інших показників, пов`язаних з визначенням об`єктів оподаткування та/або податкових зобов`язань, на підставі первинних документів, регістрів бухгалтерського обліку, фінансової звітності, інших документів, пов`язаних з обчисленням і сплатою податків і зборів, ведення яких передбачено законодавством.

Платникам податків забороняється формування показників податкової звітності, митних декларацій на підставі даних, не підтверджених документами, що визначені абзацом першим цього пункту.

За приписами п.201.1 ст. 201 ПК України, на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, кваліфікованого електронного підпису уповноваженої платником особи а зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Відповідно до абзацу 1 пункту 201.10 статті 201 ПК України при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

При цьому, згідно з абзацом 4 цього ж пункту 201.10 статті 201 ПК України, податкові накладні, які не надаються покупцю, а також податкові накладні, складені за операціями з постачання товарів/послуг, які звільнені від оподаткування, підлягають реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Пунктом 120-1.1 статті 120-1 Податкового кодексу України встановлено, що порушення платниками податку на додану вартість граничного строку, передбаченого статтею 201 цього Кодексу, для реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних (крім податкової накладної/розрахунку коригування, складеної на операції з постачання товарів/послуг, що звільняються від оподаткування податком на додану вартість; податкової накладної/розрахунку коригування, складеної на операції, що оподатковуються за нульовою ставкою; податкової накладної, складеної відповідно до пункту 198.5 статті 198 цього Кодексу у разі здійснення операцій, визначених підпунктами "а" - "г" цього пункту, та розрахунку коригування, складеного до такої податкової накладної; податкової накладної, складеної відповідно до статті 199 цього Кодексу, та розрахунку коригування, складеного до такої податкової накладної; податкової накладної, складеної відповідно до абзацу одинадцятого пункту 201.4 статті 201 цього Кодексу, та розрахунку коригування, складеного до такої податкової накладної) тягне за собою накладення на платника податку на додану вартість, на якого відповідно до вимог статей 192 і 201 цього Кодексу покладено обов`язок щодо такої реєстрації, штрафу в розмірі:

10 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації до 15 календарних днів;

20 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 16 до 30 календарних днів;

30 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 31 до 60 календарних днів;

40 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 61 до 365 календарних днів;

50 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації на 366 і більше календарних днів.

Суд зазначає, що у постанові від 26 лютого 2025 року (справа №200/4768/23) Верховний Суд аналізував питання щодо темпоральних меж застосування зменшених штрафних санкцій, встановлених пунктом 90 підрозділу 2 розділу XX ПК України.

У вказаній постанові Верховний Суд дійшов таких висновків.

До набрання чинності Законом №2876-ІX процедурні вимоги щодо строків реєстрації податкових накладних визначалися приписами пункту201.10 статті 201 ПК України.

Для податкових накладних (розрахунків коригування), складених із 1 по 15 календарний день місяця, граничним строком реєстрації є останній день цього ж місяця, а для накладних, складених із 16 по останній день місяця, - 15 число наступного місяця. Для зведених податкових накладних і розрахунків коригування граничний строк реєстрації становить 20 календарних днів, відлік яких ведуть від останнього календарного дня місяця складання. Якщо розрахунок коригування складено постачальником товарів/послуг до податкової накладної, яка передбачає зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг, то його потрібно зареєструвати протягом 15 календарних днів із дати отримання такого розрахунку покупцем.

Закон № 2876-IX тимчасово, на період воєнного стану, передбачив інший порядок регулювання строків реєстрації податкових накладних та окрему, зменшену, відповідальність за їх несвоєчасну реєстрацію, доповнивши підрозділ 2розділу XX ПК України пунктами 89 та 90.

Відповідно до пункту 89 підрозділу 2розділу XX ПК України тимчасово, протягом дії воєнного стану в Україні, введеного Указом Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24 лютого 2022 року № 64/2022, затвердженим Законом України "Про затвердження Указу Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24 лютого 2022 року № 2102-IX, та шести місяців після місяця, в якому воєнний стан буде припинено або скасовано, реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних здійснюється з урахуванням таких граничних строків:

для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до 5 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені;

для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 18 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені;

для розрахунків коригування, складених постачальником товарів/послуг до податкової накладної, що складена на отримувача - платника податку, в яких передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, - протягом 18 календарних днів з дня отримання такого розрахунку коригування до податкової накладної отримувачем (покупцем).

Відповідальність за порушення граничних строків реєстрації податкових накладних за процедурними строками, передбаченими пунктом 89 підрозділу 2розділу XX ПК України, визначається приписами пункту 90 цього підрозділу.

Зазначеною нормою передбачено, що тимчасово, протягом дії воєнного стану в Україні, введеного Указом Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24 лютого 2022 року № 64/2022, затвердженим Законом України "Про затвердження Указу Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24 лютого 2022 року № 2102-IX, та шести місяців після місяця, в якому воєнний стан буде припинено або скасовано, штраф за порушення платниками податку на додану вартість граничного строку, передбаченого пунктом 89 цього підрозділу для реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних, встановлюється у розмірі:

2 відсотки суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації до 15 календарних днів;

5 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 16 до 30 календарних днів;

10 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 31 до 60 календарних днів;

15 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 61 до 365 календарних днів;

25 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації на 366 і більше календарних днів".

Аналізуючи зазначені положення, Судова палата Верховного Суду у справі №200/4768/23 дійшла висновку, що механіка правового регулювання, яка передбачена у пунктах 89, 90 підрозділу 2розділу XX ПК України перебуває у нерозривній єдності. Зокрема, такий висновок підтверджується взаємними відсильними нормами.

Отже, юридичну дію порівнюваних положень ПК України за темпоральним критерієм можна поділити на такі періоди:

Перший період - до воєнного стану, а також період воєнного стану до 08 лютого 2023 року (до набрання чинності Закону № 2876-ІX).

Другий період - з 08 лютого 2023 року (після набрання чинності Законом № 2876-ІX) та до закінчення шести місяців після припинення/скасування воєнного стану;

Третій період - після шести місяців після припинення/скасування воєнного стану.

Із зазначених положень податкового законодавства слідує, що у наступних періодах застосуванню підлягають наступні приписи податкового законодавства, в частині процедурного регулювання реєстрації податкових накладних та відповідальності за порушення граничних строків реєстрації таких податкових накладних:

У першому періоді - пункт 201.10 статті 201 ПК України та пункт 120-1.1статті 120-1 цього Кодексу.

У другому періоді - пункти 89, 90 підрозділу 2розділу XX ПК України.

У третьому періоді - пункт 201.10 статті 201 ПК України та пункт 120-1.1 статті 120-1 цього Кодексу.

Щодо питання чи можуть мати приписи пунктів 89, 90 підрозділу 2розділу XX ПК України зворотну дію у часі, Суд вказує, що згідно з положеннями частини першої статті 58 Конституції України закони та інші нормативно-правові акти не мають зворотної дії в часі, крім випадків, коли вони пом`якшують або скасовують відповідальність особи".

Тобто, норми Конституції України встановлюють, що нормативно-правові акти не мають зворотної дії у часі. При цьому встановлюється два загальні виключення (випадки коли нормативні приписи мають зворотну дію у часі):

- коли нові правила пом`якшують відповідальність особи;

- коли нові правила скасовують відповідальність особи.

Водночас у цьому конкретному випадку мова йде про співставлення приписів: пункту201.10 статті 201 ПК України і пункту 120-1.1 статті 120-1 цього Кодексу та пунктів 89, 90 підрозділу 2 розділу XX ПК України.

Про зворотну дію в часі приписів пункту 90 підрозділу 2розділу XX ПК України можна було б говорити тільки в наступних випадках:

- якщо б це нормативне положення (пункт 90) мало відношення до пункту201.10 статті 201 ПК України (тобто, якщо б новий припис податкового законодавства санкційного характеру прямо визначав, що він пом`якшує відповідальність за недотримання строків, які закріплені у пункті201.10 статті 201 ПК України);

- якщо б нові положення податкового законодавства вносили зміни до пункту120-1.1 статті 120-1цьогоКодексу, при цьому не змінюючи процедурні положення виконання податкового обов`язку з реєстрації податкових накладних (в частині граничних строків);

- якщо б нові положення податкового законодавства прямо передбачали, що їх дія поширюється на відносини, що виникли до моменту набрання ними чинності.

У випадку, що розглядається, вищезазначені умови відсутні.

Правовий механізм аналізованих норм права вказує на те, що пункт 90 підрозділу 2розділу XX ПК України визначає відповідальність за недотримання процедурних положень пункту 89 цього підрозділу, тоді як пункт 120-1.1 ст. 120-1цього Кодексу визначає відповідальність за порушення процедурних вимог пункту 201.10 статті 201 ПК України.

Санкційні норми, що діяли "до" та "після" набрання чинності Законом № 2876-ІXпередбачають відповідальність за нетотожні склади податкових правопорушень.

Положення пунктів 89, 90 підрозділу 2 розділу XX ПК України формують комплексний правовий механізм, який не поширює свою дію на відносини, що мали місце до набрання ними чинності. Зворотна дія у часі положень пункту 89 розділу не є можливою.

Пункт 89 підрозділу 2розділу XX ПК України установлює нові (подовжені) строки реєстрації податкових накладних під час воєнного стану та 6 місяців після. Пункт 90 цього підрозділу визначає відповідальність (штрафи) саме за порушення цих нових строків реєстрації (тобто за склад податкового правопорушення, відмінний від довоєнних строків пункту 201.10 статті 201 ПК України).

Норми - пунктів 89 і 90 підрозділу 2розділу XX ПК України не замінюють автоматично старі положення (пункту 201.10 статті 201 і пункту 120-1.1 статті 120-1цього Кодексу), а створюють окремий правовий механізм саме для воєнного періоду, не маючи зворотної сили щодо подій, які відбулися до набрання чинності Законом № 2876-ІХ.

Верховний Суд у справі №200/4768/23 також наголосив, що пункт 11 підрозділу 10 розділу XX ПК України передбачає застосування розміру штрафних (фінансових) санкцій, передбаченого законом, чинним на день прийняття рішення щодо їх застосування.

Пункт 11 підрозділу 10 розділу XX ПК України сам по собі не змінює темпоральних меж дії нових норм, а лише вказує на те, що у разі, коли штраф визначається за тим самим порушенням, але на момент ухвалення рішення змінився його розмір у межах однієї й тієї ж правової норми, слід брати до уваги новий (зменшений) розмір. У випадку ж із пунктами 89 і 90 підрозділу 2 розділу XX ПК України йдеться про інше правопорушення (порушення нових воєнних строків реєстрації), тож вони не можуть поширюватися відповідальність, що передбачена іншими нормами.

ІV. ВИСНОВКИ СУДУ

Суд, повно виконавши процесуальний обов`язок зі збору доказів, перевіривши доводи сторін добутими доказами, дослідивши зібрані у справі докази в їх сукупності, проаналізувавши зміст належних норм матеріального і процесуального права, які врегульовують спірні правовідносини, виходить з таких підстав та мотивів.

Суд зазначає, що правовідносинам (предмету та підставам, що виникають у подібних (релевантних) обставинах) Верховний Суд неодноразово вже надавав свою оцінку щодо реєстрації податкових накладних (розрахунків коригування) в умовах карантину та воєнного стану.

Відповідно до частини 6 статті 13 Закону України Про судоустрій і статус суддів 2 червня 2016 року № 1402-VIII, висновки щодо застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду, враховуються іншими судами при застосуванні таких норм права.

Згідно із частиною 5 статті 242 КАС України, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Висновки Верховного Суду, які подібні для даного спору:

1. Постанова палати з розгляду справ щодо податків, зборів та інших обов`язкових платежів Верховного Суду від 26.02.2025 у справі № 200/4768/23 висновки палати викладені вище у цьому рішенні суду;

2. Постанова Верховного Суду від 24.12.2025 у справі № 560/518/25:

«За таких обставин відсутність реєстрації податкових накладних в ЄРПН зумовлена не бездіяльністю платника податку, а реалізацією контролюючим органом повноважень щодо зупинення реєстрації податкових накладних, що виключає можливість вільного розпорядження платником податку процесом їх реєстрації.

Отже, законодавець безпосередньо пов`язує можливість застосування штрафних санкцій із наявністю у платника податку фактичної можливості виконати обов`язок щодо реєстрації податкових накладних, а у разі зупинення реєстрації такої можливості платник податку об`єктивно позбавлений.

За таких обставин висновки суду апеляційної інстанції щодо відсутності у діях позивача вини (умислу) не виходять за межі предмета спору, не суперечать положенням ПК України та є логічним наслідком встановлення відсутності у платника податку можливості виконати обов`язок з реєстрації податкових накладних у зв`язку із зупиненням їх реєстрації в ЄРПН.»

3. Постанова Верховного Суду від 23.01.2025 у справі №280/4889/24:

«Щодо несвоєчасної реєстрації розрахунків коригувань, Суд звертає увагу на наступне.

Як правильно вказано судами попередніх інстанцій, строки реєстрації розрахунків коригування, в яких передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику обраховуються від дня отримання такого розрахунку коригування до податкової накладної отримувачем (покупцем), а не від дати складання такого розрахунку.

Таким чином, обов`язковою умовою встановлення факту порушення граничного строку реєстрації розрахунку коригування у випадку порушення граничного строку - 15 календарних днів з дня отримання такого розрахунку коригування до податкової накладної отримувачем (покупцем) є саме встановлення дати отримання розрахунків коригування до податкових накладних отримувачем (покупцем).

Судами попередніх інстанцій встановлено, що ані акт перевірки, ані розрахунок до спірного податкового повідомлення-рішення не містять інформації про дату отримання розрахунків коригування до податкової накладної покупцем.

З огляду на відсутність у відповідача відомостей про дату отримання покупцем спірних розрахунків коригування, надання позивачем даних про час отримання позивачем розрахунків коригування від продавця, Суд погоджуються з висновками судів попередніх інстанцій щодо недоведеності податковим органом порушення Товариством строків реєстрації розрахунків коригування.»

4. Постанова Верховного Суду від 05.06.2025 у справі № 440/17066/23:

«Отже, якщо податкові накладні/розрахунки коригування складені платником в період з 01 лютого по 31 травня 2022 року, а зареєстровані в ЄРПН з порушенням строку після 15 липня 2022 року, у контролюючого органу також є підстави для застосування штрафних (фінансових) санкцій відповідно до пункту 120-1.1 статті 120-1 Податкового кодексу України.

Аналогічний правовий висновок викладений у постанові Верховного Суду від 30 січня 2024 року у справі № 280/4484/23.

В розвиток вказаної правової позиції Верховний Суд в постанові 07 лютого 2024 року у справі №380/7070/23 зауважив, що держава не створила такого правового регулювання і фактичних умов, за яких платники податків могли б завчасно передбачити відповідні наслідки своєї поведінки щодо не реєстрації до 26 травня 2022 року в ЄРПН податкових накладних, складених до 24 лютого 2022 року (зі змінами до 31 січня 2022 року).

Отже, податкові накладні, складені в період дії «ковідного» мораторію до початку дії воєнного стану мають бути зареєстровані до 15 липня 2022 року.

Враховуючи наведене, колегія суддів погоджується з висновками судів, що оскільки на момент складання (21.06.2022) вищенаведених розрахунків коригування самі податкові накладні, щодо яких були складені такі розрахунки коригування, не були зареєстровані в ЄРПН через, як встановлено у судовому порядку, неправомірну відмову контролюючого органу в їх реєстрації, а справа щодо визнання неправомірними рішень про відмову контролюючого органу щодо проведення їх реєстрації та зобов`язання контролюючого органу зареєструвати зазначені податкові накладні в ЄРПН розглядалася в суді, Товариство об`єктивно не мало змоги подати на реєстрацію розрахунки коригування до податкових накладних, не зареєстрованих в ЄРПН, до внесення контролюючим органом інформації про їх реєстрацію до ЄРПН 10.04.2023 на виконання рішення суду у справі №440/17003/21. Розрахунок коригування до податкової накладної, як правильно констатовано судами, реєстрацію якої було зупинено, може бути зареєстрований лише після реєстрації такої податкової накладної в ЄРПН.

Відтак, обґрунтованими є твердження судів першої та апеляційної інстанцій, що у ході судового розгляду цієї справи Головним управлінням ДПС у Полтавській області не було доведено правомірності застосування до позивача штрафних санкцій згідно оспорюваного податкового повідомлення - рішення від 31 липня 2023 року №6703/0406.»

Загальні висновки Верховного Суду зводяться до наступних:

1. Якщо податкова накладна / розрахунок коригування до податкової накладної складена (-ий) платником податків та зареєстрована (-ий) в Єдиному реєстрі податкових накладних в період з 01 березня 2020 року по 26 травня 2022 року з порушенням строків, визначених пунктом 201.1 статті 201 Податкового кодексу України, такий платник податків звільняється від відповідальності на підставі пункту 52-1 підрозділу 10 розділу XX Податкового кодексу України.

2. Якщо податкова накладна / розрахунок коригування до податкової накладної складена (-ий) платником податків починаючи з 27 травня 2022 року та зареєстрована (-ий) в Єдиному реєстрі податкових накладних з порушенням строків, встановлених пунктом 201.1 статті 201 Податкового кодексу України, але не пізніше 15 липня 2022 року платник податків звільняється від відповідальності на підставі пункту 69.1 підрозділу 10 розділу ХХ Податкового кодексу України, а якщо після 15 липня 2022 року до платника податків застосовується відповідальність відповідно до пункту 120-1.1 статті 120-1 Податкового кодексу України.

3. Якщо податкова накладна / розрахунок коригування до податкової накладної складена (-ий) платником податків за операціями, визначеними пунктом 198.5 статті 198 та пунктом 199.1 статті 199 цього Кодексу, починаючи з 27 травня 2022 року по 31 травня 2022 року та зареєстрована (-ий) в Єдиному реєстрі податкових накладних з порушенням строків, встановлених пунктом 201.1 статті 201 Податкового кодексу України, але не пізніше 20 липня 2022 року платник податків звільняється від відповідальності на підставі пункту 69.1 підрозділу 10 розділу ХХ Податкового кодексу України, а якщо після 20 липня 2022 року до платника податків застосовується відповідальність відповідно до пункту 120-1.1 статті 120-1 Податкового кодексу України.

4. Якщо податкова накладна / розрахунок коригування до податкової накладної складена (-ий) після набрання чинності Законом № 2876-IX (08 лютого 2023 року) та зареєстрована (-ий) в Єдиному реєстрі податкових накладних з порушенням строків, встановлених пунктом 89 підрозділу 2 розділу XX Податкового кодексу України до платника податків застосовується відповідальність відповідно до пункту 90 підрозділу 2 розділу XX Податкового кодексу України.

5. Якщо податкова накладна / розрахунок коригування до податкової накладної складена (-ий) до набрання чинності Законом № 2876-IX (08 лютого 2023 року), але строк реєстрації її не скінчився станом на день набрання цим Законом чинності застосуванню підлягають норми пунктів 89, 90 підрозділу 2 розділу XX Податкового кодексу України.

6. Якщо податкова накладна / розрахунок коригування до податкової накладної складена (-ий) до набрання чинності Законом № 2876-IX (08 лютого 2023 року) за період після 15.07.2022 та зареєстрована (-ий) після 15.07.2022, - до платника податків застосовується відповідальність відповідно до пункту 120-1.1 статті 120-1 Податкового кодексу України;

7. Якщо розрахунок коригування до податкової накладної зареєстрований із дати фактичного отримання від контрагента в межах граничного строку визначеного ПК України фінансова відповідальність не застосовується;

8. Якщо розрахунок коригування до податкової накладної зареєстрований після зупинення його реєстрації комісією контролюючого органу, але поданий на реєстрацію із дати фактичного отримання від контрагента в межах граничного строку визначеного ПК України фінансова відповідальність не застосовується.

Таким чином, суд здійснює наступні висновки.

Щодо дотримання строку реєстрації податкових накладних та розрахунків коригування у Єдиному реєстрі податкових накладних.

У позивача відсутні заперечення у позовній заяві щодо несвоєчасної реєстрації податкових накладних АТ «ТАСКОМБАНК» №4 від 03.11.2023, 4,60 грн., ДП "УКРНДІВ" №31 від 10.11.2023 - 10,21 грн., суд встановлює таку обставину, як визнану сторонами, загальна сума 14,81 грн., у той же час позивач оскаржує податкове повідомлення-рішення у повному обсязі.

Заперечення у цій частині у позивача відсутні.

Реєстрація розрахунку коригування № 364 від 16.02.2022 - 25.07.2022 (р.н.- від 25.07.2022) реєстрація зупинена, р.н.- від 08.08.2022 зареєстровано в ЄРПН.

Отримана позивачем 14.06.2022 (протокол руху документа/звіта та пов`язаних з ним повідомлень/квитанцій), всі інші розрахунки коригування направлені позивачем в межах 15 днів після реєстрації попереднього розрахунку коригування.

Перший розрахунок коригування № 364 від 16.02.2022 отриманий позивачем в програмі «М.Е.Doc» 14.06.2022, проте направлений на реєстрацію тільки 25.07.2022, тобто поза межами граничного строку до 15.07.2025 (включно).

У той же час реєстрація всіх наступних розрахунків коригування відбувалась в межах строку 15 днів, оскільки дата розрахунків коригування підтверджується протоколом руху документа в програмі «М.Е.Doc»: починаючи із розрахунку коригування №365 від 22.02.2022, отриманий 20.10.2022 підтверджується протоколом руху документа в програмі «М.Е.Doc», зареєстрований 01.09.2022, та №366 від 23.02.2022 отриманий 02.09.2022 підтверджується протоколом руху документа в програмі «М.Е.Doc» та зареєстрований 07.09.2022, після цього розрахунку коригування всі інші розрахунки коригування зареєстровані в межах 15 днів після реєстрації попереднього розрахунку коригування.

Розрахунок коригування № 364 від 16.02.2022 - 648,44 грн., направлений на реєстрацію із порушенням строків визначених ПК України.

Реєстрація розрахунку коригування №362 від 10.03.2022 (р.н. - від 25.07.2022) реєстрація зупинена, р.н.- від 08.08.2022 зареєстровано в ЄРПН.

Отримана позивачем 06.06.2022 (Протокол руху документа/звіта та пов`язаних з ним повідомлень/квитанцій), всі інші розрахунки коригування направлені позивачем в межах 15 днів після реєстрації попереднього розрахунку коригування.

Перший розрахунок коригування № 362 від 10.03.2022 отриманий позивачем в програмі «М.Е.Doc» 06.06.2022, проте направлений на реєстрацію тільки 25.07.2022, тобто поза межами граничного строку до 15.07.2025 (включно).

У той же час реєстрація всіх наступних розрахунків коригування відбувалась в межах строку 15 днів, оскільки дата розрахунків коригування підтверджується протоколом руху документа в програмі «М.Е.Doc»: починаючи із розрахунку коригування №363 від 11.03.2022, отриманий 20.10.2022 підтверджується протоколом руху документа в програмі «М.Е.Doc», зареєстрований 01.09.2022, №364 від 12.03.2022 отриманий 02.09.2022 підтверджується протоколом руху документа в програмі «М.Е.Doc» та зареєстрований 07.09.2022, після цього розрахунку коригування всі інші розрахунки коригування зареєстровані в межах 15 днів після реєстрації попереднього розрахунку коригування.

Розрахунок коригування №362 від 10.03.2022 - 796,32 грн., направлений на реєстрацію із порушенням строків визначених ПК України.

Порушення строків реєстрації розрахунків коригування відбулось, оскільки позивач подав такі розрахунки коригування після 15.07.2022, та після 15-денного строку від дати отримання від контрагента, зупинення реєстрації першого розрахунку коригування комісією контролюючого органу, не впливає на реєстрацію наступного розрахунку коригування, оскільки розрахунок коригування поданий із порушенням строку.

Наступні розрахунки коригування №365 від 22.02.2022, №363 від 11.03.2022, отримані 20.10.2022 підтверджується протоколом руху документа в програмі «М.Е.Doc», зареєстровані в ЄРПН 01.09.2022.

Розбіжність у даті реєстрації 01.09.2022 та протоколі руху документа 20.10.2022, не пояснюється сторонами та не заперечується, отже суд встановлює дату отримання розрахунків коригування №365 від 22.02.2022, №363 від 11.03.2022 датою їх подання на реєстрацію в ЄРПН - 16.08.2022.

Загальна сума штрафних санкцій щодо реєстрації податкових накладних АТ «ТАСКОМБАНК» №4 від 03.11.2023, 4,60 грн., ДП "УКРНДІВ" №31 від 10.11.2023 - 10,21 грн., суд встановлює таку обставину, як визнану сторонами, загальна сума 14,81 грн.; розрахунків коригування від ТОВ "УКТРАНСЛІТ": розрахунків коригування від ТОВ "УКТРАНСЛІТ": № 364 від 16.02.2022 - 648,44 грн.; №362 від 10.03.2022 - 796,32 грн., складає розмір штрафних санкцій щодо податкових накладних та розрахунків коригування, які зареєстровані після 15.07.2025 та поза межами отримання 15-денного строку від контрагента становить суму 1459,57 грн.

Таким чином, оспорюване податкове повідомлення-рішення від 21.11.2024 №594/35000701 на загальну суму 185814,94 грн. штрафних санкції за несвоєчасну реєстрацію податкових накладних/розрахунків коригування у Єдиному реєстрі податкових накладних підлягає визнанню протиправним та скасуванню на суму 184355,37 грн. (185814,94 грн. - 1459,57 грн.).

Суд в порядку належності, допустимості, достовірності та достатності доказування зазначає, що сторона позивача надала суду протоколи руху документів (розрахунків коригування) в програмі «М.Е.Doc», і наполягає у своїй позовній заяві та заявах по суті спору, на обставинах, за яких, на думку позивача, відбулося порушення його прав, свобод чи інтересів, що такі докази підтверджують дату отримання позивачем розрахунків коригування від його контрагентів.

Інших доказів позивач не надав, заперечення щодо поданих самостійно позивачем протоколів руху документів (розрахунків коригування) в програмі «М.Е.Doc» суду не зазначив.

Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування.

З урахуванням, викладеного суд враховує протоколи руху документів в програмі «М.Е.Doc», як докази, які встановлюють дату отримання позивачем розрахунків коригування від його контрагентів.

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду неодноразово наголошував, що суд не позбавлений права самостійно обрахувати суму податкового зобов`язання та штрафу (грошового зобов`язання), якщо під час розгляду справи встановлена неправильність розрахунків контролюючого органу та наявна фактична можливість здійснити відповідні обрахунки самостійно судом. Це встановлюється із принципів верховенства права, ефективності судового захисту та обов`язку суду встановити реальний розмір грошового зобов`язання з метою офіційного з`ясування всіх фактичних обставин справи, що є особливістю адміністративною юстиції.

Щодо відсутності встановлення в акті перевірки дати отримання позивачем розрахунків коригування та добросовісності сторін.

Суд зазначає, що із початком перевірки у платника податку виникає обов`язок надати всі документи, які пов`язані із податковим обліком, включаючи протоколи руху документів із програмного забезпечення «М.Е.Doc», оскільки такі документи є частиною податкової звітності із податку на доданку вартість (далі ПДВ), що підтверджують податкову дисципліну платника податку в частині своєчасної реєстрації розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних.

Згідно вимог пункту 85.2 статті 85 ПК України, платник податків зобов`язаний надати посадовим (службовим) особам контролюючих органів у повному обсязі всі документи, що належать або пов`язані з предметом перевірки. Такий обов`язок виникає у платника податків після початку перевірки.

При проведенні перевірок посадові (службові) особи контролюючого органу мають право отримувати у платників податків належним чином засвідчені копії первинних фінансово-господарських, бухгалтерських та інших документів, що свідчать про приховування (заниження) об`єктів оподаткування, несплату податків, зборів, платежів, порушення вимог іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи. Такі копії повинні бути засвідчені підписом платника податків або його посадової особи та скріплені печаткою (за наявності) (пункт 85.4 статті 85).

Платник податків зобов`язаний надати посадовим (службовим) особам контролюючих органів у повному обсязі всі документи, що належать або пов`язані з предметом перевірки.

Ненадання платником податків документів на підтвердження задекларованих показників податкового обліку прирівнюється нормами пункту 44.6 статті 44 Податкового кодексу України до їх відсутності.

Подібний висновок щодо обов`язку надання документів під час перевірки викладений у постанові Верховного Суду від 09.12.2025 у справі №1540/4631/18.

Наведеними нормами податкового законодавства визначене, по-перше, обов`язок платника податків вести облік доходів, витрат та інших показників, пов`язаних з визначенням об`єктів оподаткування та/або податкових зобов`язань, на підставі первинних документів; по-друге, надавати посадовим особам контролюючого органу документи, необхідні для проведення контролюючим органом перевірки, крім випадків їх виїмки або іншого вилучення правоохоронними органами; по-третє, якщо якісь документи не надані платником податків під час перевірки (включаючи розгляд заперечень на висновки акту такої перевірки), то таке ненадання ототожнюється з відсутністю таких документів під час перевірки.

Верховний Суд неодноразово у своїх рішеннях звертав увагу на те, що обов`язку контролюючого органу щодо належного проведення податкової перевірки кореспондує обов`язок такого платника добросовісно ставитись до податкових обов`язків.

Відповідно до частин першої, третьої статті 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, з урахуванням фактичного та офіційного з`ясування обставин справи судом.

Судова практика вирішення податкових спорів виходить з презумпції добросовісності платника, яка визначає економічну виправданість дій платника, що мають своїм наслідком отримання податкової вигоди, достовірність у бухгалтерській та податковій звітності платника, а також належну податкову дисципліну у процедурних питаннях податкового обліку.

Поведінка платника податку в частині виконання податкового обов`язку та контролюючого органу в межах податкового контролю повинні відповідати принципу добросовісності (правова доктрина «Venire contra factum proprium»), тобто дії не повинні бути за своїм змістом непослідовними чи суперечливими, що дозволяє встановлювати обставини справи на підставі поданих доказів поза розумним сумнівом.

Поведінка сторін повинна бути прозорою та відповідати добросовісній діловій формі відносин.

Додатково дії контролюючого органу повинні відповідати «належному урядуванні», коли процедура визначення грошових зобов`язань платнику податків відбувається із неухильним дотриманням закону та із превалюванням рішень та інтересів платника податку (доктрина - «in dubio pro tributario», дослівно з латини - «до платника з повагою»).

Суд встановив, що відповідач направляв позивачу запити, як до початку проведення перевірки, так і під час проведення перевірки, проте позивач відмовив у всіх запитах і такі докази не надав. Відповідач також з метою встановлення всіх обставин направив запити контрагентам позивача, проте такі платники податку також відмовили у надані інформації.

Як встановлено судом, технічна можливість відображення в програмному забезпеченні ДПС України електронного кабінету платника податку дати отримання розрахунку коригування до податкової накладної від контрагента реалізована тільки із червня 2024 року:

«З червня 2024 року на сервері ДПС функціонує сервіс для обміну електронними документами (РК(-)) між контрагентами - Single Window of Electronic Documents (далі - SWinED), API якого розміщено на офіційному web- сайті ДПС за посиланням: http://obmen.tax.gov.ua.

Функціонал системи SWinED передбачає підтвердження отримання електронного документа (РК(-)) отримувачем, тобто - фіксує дату отримання РК(-) отримувачем (покупцем) товарів/послуг від їх постачальника. Тому інформація щодо дати отримання РК(-), які направлено на реєстрацію в ЄРПН до 07.03.2024 в ІКС «Електронний кабінет» відсутня.»

Суд зазначає, що частково внаслідок поведінки платника податків ненадання документів під час перевірки - виник цей спір, оскільки ненадання платником податків документів із податкового обліку ПДВ контролюючому органу під час перевірки спричинило встановлення в акті перевірки частково помилкових висновків.

Позивач не був позбавлений надати документи під час розгляду заперечень на висновки акту перевірки чи під час адміністративного оскарження, проте не надав контролюючому органу протоколи руху документів із програмного забезпечення «М.Е.Doc», а надав тільки під час судового оскарження.

З огляду на викладене, з урахуванням поведінки позивача під час перевірки, суд зазначає, що обставини відсутності в акті перевірки відомостей про дати отримання позивачем розрахунків коригування для цієї справи значення має, оскільки суд з метою офіційного з`ясування обставин справи встановив на підставі доказів, наданих позивачем та оглянутих в судовому засіданні за участю сторін, дати отримання розрахунків коригування від контрагентів позивача на підставі протоколів руху документів із програмного забезпечення «М.Е.Doc», які самостійно надані суду платником податку.

З`ясування під час судового розгляду дат отримання позивачем розрахунків коригування, з урахуванням наявної обставини (відмови позивача надати такі документи під час перевірки), не нівелює фактичного порушення позивачем строку реєстрації розрахунків коригування до податкових накладних в ЄРПН, стосовно яких судом частково підтверджені висновки акту перевірки.

Така обставина не впливає на викладені вище висновки суду щодо часткової відмови у позові.

Інші доводи сторін не впливають на висновки суду у цьому рішенні.

Відповідно до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23 лютого 2006 року №3477-IV, суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Суд зазначає, що в адміністративному судочинстві добросовісність (несвавільність, розумність, справедливість) рішення суб`єкта владних повноважень означає, що при його прийнятті повинен бути застосований певний стандарт поведінки посадових осіб, що характеризується законністю, транспарентністю та повагою до прав та інтересів суб`єкта приватного права (від лат. Uberrimafides - найбільш добросовісний).

Подібний висновок ухвалений Верховним Судом у постанові 23 січня 2025 року у справі №240/32993/23.

Одним із суттєвих елементів принципу верховенства права є принцип юридичної визначеності. Цей принцип має різні прояви.

Зокрема, він є одним з визначальних принципів "доброго врядування" і "належної адміністрації" (встановлення процедури і її дотримання), частково співпадає з принципом законності (чіткість і передбачуваність закону, вимоги до "якості" закону).

Добросовісність (пункт 6 статті 3 Цивільного кодексу України) - це певний стандарт поведінки, засада використання та захисту цивільних прав, якій корелює принцип добросовісності у пункт 5 частини 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України під час перевірки рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень. Цивільні права у публічно-правовому спорі захищаються в адміністративній юстиції.

Принципу добросовісності (bona fides) корелюють доктрина римського права venire contra factum proprium (заборони суперечливої поведінки, інша назва принцип естопель) ґрунтується ще на римських максимах - non concedit venire contra factum proprium (ніхто не може діяти всупереч своїй попередній поведінці), nemo auditur propriam turpitudinem allegans (ніхто не може посилатися на власну ганебність або провину, щоб отримати перевагу в суді або в правових питаннях тобто заборони отримувати вигоду від власної неправомірної поведінки).

В основі зазначених доктрин знаходиться принцип добросовісності.

Принцип "належного урядування", як правило, не повинен перешкоджати державним органам виправляти випадкові помилки, навіть ті, причиною яких є їхня власна недбалість (див. зазначене вище рішення у справі "Москаль проти Польщі" (Moskal v. Poland),заява №10373/05, пункт 73). Будь-яка інша позиція була б рівнозначною, inter alia, санкціонуванню неналежного розподілу обмежених державних ресурсів, що саме по собі суперечило б загальним інтересам (там само). З іншого боку, потреба виправити минулу "помилку" не повинна непропорційним чином втручатися в нове право, набуте особою, яка покладалася на легітимність добросовісних дій державного органу (рішення у справі "Пінкова та Пінк проти Чеської Республіки" (Pincova and Pine v. the Czech Republic), заява №36548/97, пункт 58). Іншими словами, державні органи, які не впроваджують або не дотримуються своїх власних процедур, не повинні мати можливість отримувати вигоду від своїх протиправних дій або уникати виконання своїх обов`язків (див. зазначене вище рішення у справі "Лелас проти Хорватії" (Lelas v. Croatia), пункту 74). Ризик будь-якої помилки державного органу повинен покладатися на саму державу, а помилки не можуть виправлятися за рахунок осіб, яких вони стосуються (рішення у справах "Пінкова та Пінк проти Чеської Республіки" (Pincova and Pine v. the Czech Republic), пункт 58, "Ґаші проти Хорватії" (Gashi v. Croatia), заява № 32457/05, пункт 40, "Трґо проти Хорватії" (Trgo v. Croatia), заява № 35298/04, пункт 67). У контексті скасування помилково наданого права на майно принцип "належного урядування" може не лише покладати на державні органи обов`язок діяти невідкладно, виправляючи свою помилку (наприклад, рішення у справі "Москаль проти Польщі" (Moskal v. Poland), пункту 69), а й потребувати виплати відповідної компенсації чи іншого виду належного відшкодування колишньому добросовісному власникові (зазначені вище рішення у справах "Пінкова та Пінк проти Чеської Республіки" (Pincova and Pine v. the Czech Republic), пункт 53 та "Тошкуце та інші проти Румунії" (Toscuta and Others v. Romania), пункт 38).

Відповідно до статті 72 КАС України, доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Статтею 73 КАС встановлено, що належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Відповідно до частин першої, третьої статті 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості (ч. 1 ст. 9 КАС України).

Відповідно до ст.77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимог и та заперечення. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Такий підхід узгоджується з практикою Європейського суду з прав людини. Так, у пункті 110 рішення від 23.07.2002 у справі «Компанія «Вестберґа таксі Актіеболаґ» та Вуліч проти Швеції». Суд визначив, що «…адміністративні суди, які розглядають скарги заявників стосовно рішень податкового управління, мають повну юрисдикцію у цих справах та повноваження скасувати оскаржені рішення. Справи мають бути розглянуті на підставі поданих доказів, а довести наявність підстав, передбачених відповідними законами, для призначення податкових штрафів має саме податкове управління».

За загальними вимогами, які висуваються до акта індивідуальної дії, як акта правозастосування, є його обґрунтованість та вмотивованість, тобто наведення податковим органом конкретних підстав його прийняття (фактичних і юридичних), а також переконливих і зрозумілих мотивів його прийняття.

Європейський суд з прав людини у пункті 36 рішення у справі Суомінен проти Фінляндії (Suominen v. Finland), від 01.07.2003 року №37801/97 вказав, що орган влади зобов`язаний виправдати свої дії, навівши обґрунтування своїх рішень.

Рішення суб`єкта владних повноважень повинно ґрунтуватися на оцінці усіх фактів та обставин, що мають значення. Мають значення, як правило, ті обставини, які передбачені нормою права, що застосовується. Суб`єкт владних повноважень повинен врахувати усі ці обставини, тобто надати їм правову оцінку: прийняти до уваги або відхилити. У разі відхилення певних обставин висновки повинні бути мотивованими, особливо, коли має місце несприятливе для особи рішення.

Принцип обґрунтованості рішення вимагає від суб`єкта владних повноважень враховувати як обставини, на обов`язковість урахування яких прямо вказує закон, так і інші обставини, що мають значення у конкретній ситуації. Для цього він має ретельно зібрати і дослідити матеріали, що мають доказове значення у справі, наприклад, документи, пояснення осіб, тощо.

При цьому, суб`єкт владних повноважень повинен уникати прийняття невмотивованих висновків, обґрунтованих припущеннями та неперевіреними фактами, а не конкретними обставинами. Так само недопустимо надавати значення обставинам, які насправді не стосуються справи. Несприятливе для особи рішення повинно бути вмотивованим.

Прийняття рішення, вчинення (не вчинення) дії вимагає від суб`єкта владних повноважень діяти добросовісно, тобто з щирим наміром щодо реалізації владних повноважень та досягнення поставлених цілей і справедливих результатів, з відданістю визначеним законом меті та завданням діяльності, передбачувано, без корисливих прагнень досягти персональної вигоди, привілеїв або переваг через прийняття рішення та вчинення дії.

Таким чином, висновки та рішення суб`єкта владних повноважень можуть ґрунтуватися виключно на належних, достатніх, а також тих доказах, які одержані з дотриманням закону.

Аналогічні висновки наведені у постановах Верховного Суду від 20.04.2023 у справі №380/4746/22, від 31.05.2023 у справі №280/1255/20.

Згідно із ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. Зазначене положення поширюється на доказування правомірності оскаржуваного рішення (дії чи бездіяльності). Окрім доказування правових підстав для рішення (тобто правомірності), суб`єкт владних повноважень повинен доказувати фактичну підставу, тобто наявність фактів, з якими закон пов`язує можливість прийняття рішення, вчинення дії чи утримання від неї.

У розумінні ст. 242 Кодексу адміністративного судочинства України, рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним, обґрунтованим та відповідати завданню адміністративного судочинства, визначеному цим Кодексом.

Суд враховує положення Висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів щодо якості судових рішень (пункти 32-41), в якому, серед іншого, звертається увага на те, що усі судові рішення повинні бути обґрунтованими, зрозумілими, викладеними чіткою і простою мовою і це є необхідною передумовою розуміння рішення сторонами та громадськістю; у викладі підстав для прийняття рішення необхідно дати відповідь на доречні аргументи та доводи сторін, здатні вплинути на вирішення спору; виклад підстав для прийняття рішення не повинен неодмінно бути довгим, оскільки необхідно знайти належний баланс між стислістю та правильним розумінням ухваленого рішення; обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент заявника на підтримку кожної підстави захисту; обсяг цього обов`язку суду може змінюватися залежно від характеру рішення.

Відповідно до правової позиції Європейського суду з прав людини (в аспекті оцінки аргументів учасників справи), сформовану в пункті 58 рішення у справі "Серявін та інші проти України" (№4909/04): згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (див. рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" (Ruiz Torija v. Spain), серія A, 303-A, п. 29).

Таки чином, в контексті обставин даної справи судом надана оцінка та відповідь на всі доводи позивача та відповідача, які можуть вплинути на правильне вирішення спору.

Беручи до уваги вищенаведене в сукупності, проаналізувавши матеріали справи та надані сторонами докази, а також письмові доводи сторін, суд дійшов до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню частково, шляхом визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення від 21.11.2024 №594/35000701 Північного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків на суму 184355,37 грн.

V. РОЗПОДІЛ СУДОВИХ ВИТРАТ

Відповідно до статті 132 Кодексу адміністративного судочинства України судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.

Щодо судового збору.

Позивачем сплачений судовий збір у сумі 3028,00 грн.

При частковому задоволенні позову судові витрати покладаються на обидві сторони пропорційно до розміру задоволених позовних (майнових) вимог. При цьому суд не включає до складу судових витрат, які підлягають розподілу між сторонами, витрати суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката та сплату судового збору.

Судовий збір у майнових вимогах характеризується обрахуванням за «котловим» методом від усієї суми майнової вимоги, з огляду на це застосовується математична пропорція для повернення судового збору частково.

З огляду на ухвалення судом у цій справі рішення про часткове задоволення майнових вимог позову у сумі 184355,37 грн., що відповідно до пропорційного розміру позовних вимог 185814,94 грн., становить частину 3004,26 грн.

Зважаючи на те, що суд дійшов висновку про часткове задоволення позовних вимог, суд вважає за необхідне відповідно до частини 3 статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України стягнути за рахунок бюджетних асигнувань відповідача судові витрати у сумі судового збору 3004,26 грн.

Щодо судових витрат на правничу допомогу.

Позивач просить задовольнити витрати на професійну правничу допомогу у сумі 120000,00 грн., відповідно до заяви від 24.02.2026.

Під час подання позову, позивач заявляв розмір витрат на правничу допомогу у сумі 50000,00 грн.

Адвокатом долучені наступні докази (до позовної заяви, заява від 24.02.2026): договір про надання правничої допомоги між Позивачем та Адвокатським об`єднанням Адвокатська Компанія «Житніков, Бороденко і партнери» б/н від 02.05.2024., додаткова угода від 11.02.2026, детальний опис виконаних робіт (наданих адвокатських послуг) від 24.02.2026, акт здачі-приймання наданих послуг від 24.02.2026, рахунок на оплату послуг з професійної правової допомоги № 26-02/01 від 12.02.2026, платіжна інструкція № 2651 від 19.02.2026 на суму 120000,00 грн., довіреність на адвоката, свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю.

Відповідно до наданих доказів правничої допомоги адвокатом 120000,00 грн. стосується виключно підготовки та пред`явлення позовної заяви у цій справі до суду.

Заявлений розмір витрат на правничу допомогу обґрунтований адвокатом (адвокатським об`єднанням) внаслідок складності справи, обсягу наданої правничої допомоги, кількістю судових засідань у цій справі.

Відповідач подав заперечення 26.02.2026 щодо необґрунтованості заявлених судових витрат на правничу допомогу в цій справі.

Відповідно до положень частин 1 - 4 статті 134 Кодексу адміністративного судочинства України, витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави .

За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом з іншими судовими витратами, за винятком витрат суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката.

Для цілей розподілу судових витрат: 1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; 2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат .

Для визначення розміру витрат на правничу допомогу та з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.

Аналіз наведених положень процесуального закону дає підстави для висновку про те, що документально підтверджені судові витрати на професійну правничу допомогу адвоката підлягають компенсації стороні, яка не є суб`єктом владних повноважень та на користь якої ухвалене рішення, за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень.

При цьому, суд не зобов`язаний присуджувати стороні, на користь якої ухвалене судове рішення, всі понесені нею витрати на професійну правничу допомогу, якщо, керуючись принципами справедливості та верховенства права, встановить, що розмір гонорару, визначений стороною та його адвокатом, є завищеним щодо іншої сторони спору, враховуючи такі критерії, як складність справи, витрачений адвокатом час, значення спору для сторони тощо.

Таких правових висновків дійшов Верховний Суд у постанові від 26.06.2019 при розгляді справи 200/14113/18-а.

При визначенні суми компенсації витрат, понесених на професійну правничу допомогу, необхідно досліджувати на підставі належних та допустимих доказів обсяг фактично наданих адвокатом послуг і виконаних робіт, кількість витраченого часу, розмір гонорару, співмірність послуг категоріям складності справи, витраченого адвокатом часу, об`єму наданих послуг, ціни позову та (або) значенню справи.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, про що, зокрема, зазначено у рішеннях від 26.02.2015 у справі "Баришевський проти України", від 10.12.2009 у справі "Гімайдуліна і інших проти України", від 12.10.2006 у справі "Двойних проти України", від 30.03.2004 у справі "Меріт проти України" заявник має право на відшкодування судових та інших витрат лише у разі, якщо доведено, що такі витрати були фактичними і неминучими, а їх розмір обґрунтованим.

Суд при вирішенні питання щодо розподілу судових витрат на професійну правничу допомогу, надаючи оцінку співмірності заявленої до повернення позивачем суми коштів із критеріями, встановленими частиною 5 статті 134 Кодексу адміністративного судочинства України виходить із того, що дана справа відноситься до незначної складності; розгляд справи проведено без участі сторін, при цьому розмір гонорару визначено відповідно до умов договору про надання правової допомоги, співмірний об`єму наданих послуг та значенню справи для позивача.

Суд зазначає, що аналіз спеціального законодавства щодо діяльності адвоката дає право зробити висновок про те, що законодавством України не встановлено відповідних вимог до розрахункового документа, який повинен надати адвокат при сплаті клієнтом послуг, а також не встановлено форму такого документа. Враховуючи наведене та той факт, що відкриття власного рахунку не є обов`язком адвоката, адвокат може видати клієнту на його вимогу складений в довільній формі документ (квитанція, довідка, тощо), який буде підтверджувати факт отримання коштів від клієнта.

Аналогічна позиція викладена у постановах Верховного Суду від 16.04.2020 у справі № 727/4597/19, від 14.05.2020 у справі № 344/7365/16-а, від 15.09.2021 у справі № 440/4206/19, від 20.09.2022 у справі № 120/4666/21-а.

Отже, заявлена сума витрат на правову допомогу є документально підтвердженою.

У постанові Верховного Суду від 20 серпня 2024 року у справі №420/22020/23, зазначено, що питання, які стосуються витрат на професійну правничу допомогу, регулюються статтею 134 Кодексу адміністративного судочинства України. Відповідно до частини 2 цієї статті за результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом з іншими судовими витратами, за винятком витрат суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката.

Для визначення розміру витрат на правничу допомогу та з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, і здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.

Принцип співмірності витрат на оплату послуг адвоката запроваджено у частині 5 статі 134 Кодексу адміністративного судочинства України, відповідно до якої розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із:

1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг);

2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг);

3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт;

4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.

Згідно з частиною 6 статті 134 Кодексу адміністративного судочинства України у разі недотримання вимог частини 5 цієї статті суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами.

Частиною 7 статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо). Такі докази подаються до закінчення судових дебатів у справі або протягом 5 днів після ухвалення рішення суду за умови, якщо до закінчення судових дебатів у справі сторона зробила про це відповідну заяву. За відсутності відповідної заяви або неподання відповідних доказів протягом встановленого строку така заява залишається без розгляду.

Таким чином, з аналізу вищенаведених норм процесуального законодавства вбачається, що для вирішення питання про відшкодування витрат на правничу допомогу від учасника справи вимагається надання доказів щодо обсягу наданих послуг та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною.

Відповідно до постанови Верховного Суду від 21.01.2021 у справі №280/2635/20, для відшкодування витрат на правничу допомогу докази оплати послуг адвоката не потрібні.

Верховний Суд у постанові у справі № 727/4597/19 від 16 квітня 2020 року зазначив, що адвокат має право на вимогу клієнта видати документ, складений у довільній формі (наприклад, квитанцію або довідку), який підтверджує факт отримання коштів від клієнта.

У постанові Верховного Суду від 29.08.2024 у справі № 560/10132/21 зазначено, що збір доказів для звернення до суду є складовою витрат на правничу допомогу.

Позиція Європейського суду з прав людини щодо витрат на правничу допомогу є послідовною: відшкодуванню підлягають витрати, які є фактичними, необхідними та розумними за своїм розміром (рішення у справі "Савін проти України", заява №34725/08, пункт 97; "Карабуля проти Румунії", заява №45661/99, пункт 180). Це підтверджує правомірність застосованого підходу щодо визначення співмірності витрат на правничу допомогу.

З урахуванням наданих доказів суд визнає, що витрати на правничу допомогу належним чином документально підтверджені.

Обов`язок суб`єктів владних повноважень утримуватися від дій, які порушують права осіб, включає і обов`язок компенсувати витрати на їхній захист. Це відповідає підходу, закріпленому в пункті 14 Рекомендацій Комітету Міністрів Ради Європи №R(81)7, згідно з якими сторона, яка виграла справу, має право на відшкодування розумних витрат.

Суд також враховує положення пункту 14 Рекомендацій Комітету Міністрів Ради Європи (КМРЄ) державам-членам Щодо шляхів полегшення доступу до правосуддя (on measures facilitating access to justice) №R(81)7, згідно з якими за винятком особливих обставин сторона, яка виграла справу, в принципі має одержувати від сторони, яка програла справу, відшкодування видатків і витрат, включаючи гонорари адвокатам, котрі вона небезпідставно понесла в зв`язку із провадженням.

Водночас, незважаючи на те, що при застосуванні критерію співмірності витрат на оплату послуг адвоката суд користується досить широким розсудом, такий, тим не менш, повинен ґрунтуватися на критеріях, визначених у частині п`ятій статті 134 КАС України.

Ці критерії суд застосовує за наявності наданих стороною, яка вказує на неспівмірність витрат, доказів та обґрунтування невідповідності заявлених витрат цим критеріям.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини заявник має право на відшкодування судових та інших витрат лише у разі, якщо доведено, що такі витрати були фактичними і неминучими, а їх розмір обґрунтованим (рішення від 26 лютого 2015 року у справі "Баришевський проти України", заява №71660/11, пункт 95).

У справі "Бєлоусов проти України" (заява №4494/07, пункти 115-116) Суд зазначив, що хоча заявник ще не сплатив адвокатський гонорар, він має сплатити його згідно із договірними зобов`язаннями. Як видно з матеріалів справи, п. Бущенко представляв заявника протягом провадження у Суді, отже, має право висувати вимоги щодо сплати гонорару згідно з договором. Відповідно Суд вважає витрати за цим гонораром "фактично понесеними" (див. вищезазначене рішення у справі "Савін проти України", заява №34725/08, пункт 97); Суд зазначає, що вже постановляв у деяких справах, що суми відшкодування судових та інших витрат можуть бути сплачені безпосередньо на рахунки представників заявників (див., наприклад, рішення у справах "Тогджу проти Туреччини", заява №27601/95, пункт 158; "Начова та інші проти Болгарії" [ВП], заяви №43577/98 і №43579/98, пункт 175; "Імакаєва проти Росії", заява №7615/02; "Карабуля проти Румунії", заява №45661/99, пункт 180).

Верховний Суд у постановах від 14 листопада 2019 року у справі №826/15063/18 та від 22 жовтня 2021 року у справі №160/7922/20 виходив з того, що при визначенні суми компенсації витрат, понесених на професійну правничу допомогу, необхідно досліджувати на підставі належних та допустимих доказів обсяг фактично наданих адвокатом послуг і виконаних робіт, кількість витраченого часу, розмір гонорару, співмірність послуг категоріям складності справи, витраченому адвокатом часу, об`єму наданих послуг, ціні позову та (або) значенню справи. При визначенні суми компенсації витрат, понесених на професійну правничу допомогу, суд повинен керуватися критерієм реальності адвокатських витрат (встановлення їхньої дійсності та необхідності), а також критерієм розумності їхнього розміру, виходячи з конкретних обставин справи та суті виконаних послуг.

Аналогічний висновок викладений у постанові Верховного Суду від 23 січня 2025 року у справі №240/32993/23.

Щодо розміру витрат на правничу допомогу, то суд зазначає, що розмір 120000,00 грн., з урахуванням обставин цього спору не є співмірним із складністю справи, витраченим часом та обсягом, змістом та якістю наданих послуг (написання та пред`явлення позову до суду).

Кількість судових засідань у цій справі виникла внаслідок ненадання платником податку документів під час перевірки, викладом доводів та описом у позовній заяві та заявах по суті спору фактичних обставин справи, наданням суду доказів позивачем, внаслідок неможливості розгляду справи у спрощеному письмовому провадженні суд перейшов до розгляду справи за правилами загального позовного провадження (ухвала від 30.04.2025).

Суд також зазначає, що деякі судові засідання не відбулись внаслідок воєнного стану та технічних перешкод (окрім судових засідань із огляду оригіналів електронних доказів за участю сторін в приміщенні суду) із програмним забезпеченням фіксації судових засідань, що не пов`язано із діями суду та сторін. Суд реалізував процесуальну можливість сторонам приймати участь в судових засіданнях із використанням власних технічних засобів поза межами приміщення суду з урахуванням їх процесуальної волі (ухвала від 30.04.2025).

Враховуючи об`єм, характер наданих позивачу послуг правничої допомоги, з огляду на предмет справи, хід та результат судового розгляду, процесуальну поведінку позивача під час судового розгляду справи, суд дійшов висновку, що співмірними із складністю справи та наданою правничою допомогою є розмір витрат на правничу допомогу у сумі 5000,00 грн.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку, що такі витрати підлягають стягненню за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.

На підставі викладеного та керуючись статтями 241-245 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

У Х В А Л И В:

Адміністративний позов Публічного акціонерного товариства «Кременчуцький сталеливарний завод» (39621, Полтавська обл., місто Кременчук, вулиця Івана Приходька, 141, ) до Північного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків (61052, м. Харків, вул. Благовіщенська, 30, ) про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення задовольнити частково.

Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Північного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків від 21.11.2024 №594/35000701 форми «Н» частково на суму грошового зобов`язання штрафних (фінансових) санкцій 184355,37 грн. (сто вісімдесят чотири тисячі триста п`ятдесят п`ять гривень та 37 копійок), в іншій частині податкове повідомлення-рішення від 21.11.2024 №594/35000701 форми «Н» - залишити в силі.

У решті позовних вимог відмовити.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Північного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків на користь Публічного акціонерного товариства «Кременчуцький сталеливарний завод» судові витрати зі сплати судового збору в сумі 3004,26 грн. (три тисячі чотири гривні та 26 копійок), судові витрати на правничу допомогу у сумі 5000,00 (п`ять тисяч гривень).

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене до Другого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повне рішення суду складене 19.03.2026.

Головуючий суддя В.І. Бевза