Справа № 286/782/26
Суддя: Гришковець А. Л.
Дата ухвалення: 2026-03-23 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 286/782/26
Провадження № 2-а/286/17/26
У Х В А Л А

23.03.2026 м. Овруч

Суддя Овруцького районного суду Житомирської області Гришковець А.Л., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про скасування постанови про адміністративне правопорушення, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до суду з позовною заявою до ІНФОРМАЦІЯ_1 про скасування постанови про адміністративне правопорушення, в якій просить поновити строк звернення до суду в зв`язку із пропуском строку з поважних причин, скасувати постанову № (невідомий) про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення, яка винесена відносно нього, та накладено стягнення в сумі 17000 гривень (визначив дану суму, так як 8500 грн. це половина, коли сплачується добровільно).

При вирішенні питання відкриття провадження у справі слід врахувати наступне.

Відповідно до частини 1 статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Відповідно до ч. 2 ст. 286 КАС України позовну заяву щодо оскарження рішень суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності може бути подано протягом десяти днів з дня ухвалення відповідного рішення (постанови), а щодо рішень (постанов) по справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, у тому числі зафіксовані в автоматичному режимі, - протягом десяти днів з дня вручення такого рішення (постанови).

Тобто, чинне законодавство обмежує звернення до суду за захистом прав, свобод та інтересів. Це, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними.

Практика Європейського суду з прав людини також свідчить про те, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав (справа Стаббігс на інші проти Великобританії, справа Девеер проти Бельгії).

У пункті 45 рішення Європейського суду з прав людини «Перез де Рада Каванілес проти Іспанії» від 28.10.1998 зазначено про те, що процесуальні строки (строки позовної давності) є обов`язковими для дотримання; правила регулювання строків для подання скарги, безумовно, мають на меті забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності; зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці правила будуть застосовані.

У п. 5 ч. 1 ст. 171 Кодексу адміністративного судочинства України законодавець закріпив, що суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).

З позовної заяви та доданих до неї документів вбачається, що позивачем оспорюється постанова про накладення адміністративного стягнення, винесена ІНФОРМАЦІЯ_2 21 січня 2025 року, а позов подано до суду 10 березня 2026 року, тобто більше ніж через один рік та відповідно з пропуском встановленого ч. 2 ст. 286 КАС України десятиденного строку звернення до суду.

Відповідно до ч. 1 ст.123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Згідно ч. 6 ст. 161 Кодексу адміністративного судочинства України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Поважними причинами пропуску строку звернення до суду відповідно до вимог КАС України визнаються обставини, які є об`єктивно непереборними та не залежать від волевиявлення сторони і пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення сторонами у справі процесуальних дій, в тому числі звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені відповідними та належними доказами.

Аналогічна правова позиція викладена Верховним Судом, зокрема, у постановах від 10.10.2019 у справі № 140/721/19 та від 24.02.2021 у справі №540/2097/18.

Позивач щодо поважності пропуску строку звернення до суду в позовній заяві посилається лише на те, що він про накладення на нього штрафу дізнався, коли йому в додаток «Резерв+» надійшло відповідне повідомлення. Однак, коли саме надійшло повідомлення в додаток «Резерв+» не зазначає.

В матеріалах справи відсутня обгрунтована заява позивача про поновлення пропущеного строку звернення до суду та будь-які докази на підтвердження поважності причин пропуску встановленого строку звернення до суду.

Також, відповідно до п. 4 ч. 5 та ч. 8 ст. 160 КАС України у позовній заяві зазначаються зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів, а перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності), зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

Суд звертає увагу позивача на те, що ним не долучено до позовної заяви копію постанови у справі про адміністративне правопорушення, якою його було притягнуто до адміністративної відповідальності та накладено штраф в сумі 17000 гривень, що позбавляє суд можливості перевірити обставини, на які він - позивач посилається.

При цьому, в позовній заяві він вказує, що звертався до ІНФОРМАЦІЯ_3 з метою встановити на підставі чого на нього було накладено штраф, але відповіді не отримав. Однак, не обгрунтовано звернення до ІНФОРМАЦІЯ_3 , в той час як відповідачем зазначено ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Позивач обмежився зазначенням в прохальній частині позовної заяви вимогою «скасувати постанову № (невідомий) про накладення адміністративного стягнення, яка винесена відносно нього та накладено стягнення в сумі 17000 гривень(визначив дану суму, так як 8500 грн. це половина, коли сплачується добровільно), не зазначивши будь-яких реквізитів оскаржуваної постанови, як і органу, що її виніс.

Відтак, позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст. ст. 160, 161 КАС України, що перешкоджає відкриттю провадження за такою заявою.

Відповідно до ч.1 ст.169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених ст.ст. 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Таким чином, позовна заява ОСОБА_1 підлягає залишенню без руху з наданням позивачу строку на усунення недоліків, шляхом надання обгрунтованої заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду та доказів поважності причин його пропуску, а також шляхом доопрацювання позовної заяви та долучення копії постанови у справі про адміністративне правопорушення, якою позивача було притягнуто до адміністративної відповідальності та накладено штраф в сумі 17000 гривень (8500 грн. коли сплачується добровільно).

Керуючись ст. ст. 160, 161, 169 КАС України суддя, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про скасування постанови про адміністративне правопорушення залишити без руху і надати позивачеві строк для виправлення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до статті 256 КАС України ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та окремо оскарженню не підлягає.

Суддя А. Л. Гришковець