Справа № 420/9687/25
Суддя: Єщенко О.В.
Дата ухвалення: 2026-03-23 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення апеляційної скарги без руху

23 березня 2026 р.м. ОдесаСправа № 420/9687/25

Суддя П`ятого апеляційного адміністративного суду Єщенко О.В., розглянувши можливість відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою Військової частини НОМЕР_1 на рішення Одеського окружного адміністративного суду від 21 жовтня 2025 року по справі №420/9687/25 за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_1 про визнання протиправною бездіяльність та зобов`язання вчинити певні дії, -

В С Т А Н О В И В:

Рішенням Одеського окружного адміністративного суду від 21 жовтня 2025 року задоволено адміністративний позов ОСОБА_1 .

На зазначене рішення суду Військова частина НОМЕР_1 через підсистему «Електронний суд» 14.03.2026 року подала апеляційну скаргу.

Вивчивши апеляційну скаргу, суддя вважає, що скарга має бути залишена без руху, з огляду на наступне.

Відповідно до п. 1 ч. 5 ст. 296 Кодексу адміністративного судочинства України до апеляційної скарги додається документ про сплату судового збору.

Проте апеляційна скарга вказаним вимогам не відповідає, оскільки до скарги не додано документ про оплату судового збору.

Слід зазначити, що згідно із п.п. 2 п. 3 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» від 08.07.2011 року №3674-VI за подання до адміністративного суду апеляційної скарги на рішення суду ставка судового збору встановлюється у сумі 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги, але не більше 15 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Так, предметом спору у цій справі є протиправність бездіяльності відповідача щодо нарахування та виплати грошового забезпечення у порядку та розмірах, встановлених законом.

Таким чином, вказаний адміністративний позов містить одну позовну вимогу немайнового характеру, тому при обчисленні розміру судового збору слід виходити із правил, встановлених п.п. 1 п. 3 ч. 2 ст. 4 Закону України від 08.07.2011 року №3674-VІ.

Відповідно до п.п. 1 п. 3 ч. 2 ст. 4 Закону України від 08.07.2011 року №3674-VІ за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною особою, ставка судового збору встановлюється у сумі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

За правилами ч. 3 ст. 4 Закону України від 08.07.2011 року №3674-VІ при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Згідно із ч. 1 ст. 4 Закону України від 08.07.2011 року № 3674-УІ судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2025 рік» з 1 січня 2025 року установлено прожитковий мінімум для працездатних осіб у розмірі 3028 грн.

Так, розмір судового збору за подання фізичною особою до адміністративного суду позову немайнового характеру становить 1211,2 грн.

Таким чином, ставка судового збору за подання до адміністративного суду апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції з урахуванням вимог п.п. 1 п. 3 ч. 2, ч. 3 ст. 4 Закону України від 08.07.2011 року №3674-УІ становить 1453,44 грн. ((150% від 1211,2 грн.)*0,8)).

Статтею 5 Закону України від 08.07.2011 року №3674-VI Військова частина НОМЕР_1 не звільнена від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях, тому при поданні до адміністративного суду апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції апелянт має додержуватись правил, встановлених п. 1 ч. 5 ст. 296 КАС України, п.п. 2 п. 3 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» від 08.07.2011 року №3674-УІ.

Також, відповідно до ч. 1 ст. 295 КАС України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Згідно із ч.ч. 2, 3 ст. 295 КАС України учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, зокрема, рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Строк на апеляційне оскарження також може бути поновлений в разі його пропуску з інших поважних причин, крім випадків, визначених частиною другою статті 299 цього Кодексу.

Так, рішення суду прийнято у порядку письмового провадження 21.10.2025 року.

Із скаргою на судове рішення апелянт звернувся 14.03.2026 року, тобто із пропуском строку, передбаченого ч.ч. 1, 2 ст. 295 КАС України.

В апеляційній скарзі апелянтом ставиться питання про поновлення строку апеляційного оскарження рішення.

Обґрунтовуючи доводи та вимоги клопотання, зазначається, що у зв`язку із введенням на всій території України воєнного стану апелянт не зміг подати апеляційну скаргу на рішення суду у цій справі у визначений строк та у встановленому порядку. Апелянт просить враховувати, що військова частина з початку повномасштабного вторгнення військ російської федерації на територію України виконувала бойові завдання в зонах виконання таких завдань Миколаївської, Херсонської, Донецької областях та продовжує виконувати бойові завдання на території Донецької області. Під час обстрілів командно-спостережного пункту батальйону неодноразово знищувалися противником засоби зв`язку, засоби інтернет зв`язку, оргтехніка та документація, що унеможливлювало військову частину вчасно та без порушення процесуального строку оскаржити судове рішення.

Отже, посилаючись на наявність обставин непереборної дії, що не залежали від волі військової частини, апелянт просить визнати поважними причини пропуску строку апеляційного оскарження та поновити цей строк.

Апеляційний суд враховує, що Указом Президента України від 24.02.2022 року за №64/2022, затвердженим Законом від 24.02.2022 року №2102-IX, введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб, який неодноразово продовжувався та діє на даний час.

Статтею 9 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» від 12.05.2015 року №389-VIII передбачено, що в умовах воєнного стану Президент України та Верховна Рада України діють виключно на підставі, в межах повноважень та в спосіб, визначені Конституцією та законами України.

Кабінет Міністрів України, інші органи державної влади, військове командування, військові адміністрації, Верховна Рада Автономної Республіки Крим, Рада міністрів Автономної Республіки Крим, органи місцевого самоврядування здійснюють повноваження, надані їм Конституцією України, цим та іншими законами України.

Відповідно до ст. 1 Закону України «Про Збройні Сили України» від 06.12.1991 року №1934-XII Збройні Сили України - це військове формування, на яке відповідно до Конституції України покладаються оборона України, захист її суверенітету, територіальної цілісності і недоторканності.

Збройні Сили України забезпечують стримування збройної агресії проти України та відсіч їй, охорону повітряного простору держави та підводного простору у межах територіального моря України у випадках, визначених законом, беруть участь у заходах, спрямованих на боротьбу з тероризмом.

Згідно із ст. 3 Закону України «Про Збройні Сили України» від 06.12.1991 року №1934-XII військові частини входять до структури Збройних Сил України.

Виважено досліджуючи значення та обсяг функцій, покладених на військову частину в особливий період, колегія суддів погоджується із ґрунтовністю доводів апелянта про те, що введення на всій території України воєнного стану може впливати на своєчасну реалізацію апелянтом прав, передбачених ст.ст. 44, 295 КАС України.

Однак, навіть за таких умов учасник справи має вживати усіх залежних від нього заходів задля вчинення певних процесуальних дій у максимально стислі строки та без невиправданих зволікань.

В контексті наведеного, апеляційний звертає увагу на те, що пропущений апелянтом строк є значним та неспівмірним із процесуальним строком, встановленим для оскарження судового рішення.

Одночасно слід враховувати рівність сторін в адміністративній справі, а, відповідно, і наявність законних очікувань іншого учасника на своєчасну визначеність у спірних правовідносинах.

Таким чином, доводи апелянта про поважність причин пропуску процесуального строку не знаходять свого підтвердження.

Відповідно до ч. 2 ст. 298 Кодексу адміністративного судочинства України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 296 цього Кодексу, а також подана особою, яка відповідно до частини шостої статті 18 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються положення статті 169 цього Кодексу.

Згідно із ч.ч. 1, 2 ст. 169 Кодексу адміністративного судочинства України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Відповідно до ч. 3 ст. 298 Кодексу адміністративного судочинства України апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 295 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

З огляду на викладене, враховуючи норми Закону України «Про судовий збір» та процесуального законодавства, вважаю, що апеляційна скарга підлягає залишенню без руху із наданням апелянту строку на усунення недоліків апеляційної скарги шляхом подання:

1) заяви про поновлення строку апеляційного оскарження із наведенням інших поважних підстав для поновлення строку апеляційного оскарження;

2) оригіналу документу про сплату судового збору у розмірі 1453,44 грн. на рахунок П`ятого апеляційного адміністративного суду №UA1015758; отримувач коштів: ГУК у м. Одесі/Приморський р-н/22030101, код ЄДРПОУ отримувача: 37607526, банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), код банку отримувача (МФО): 899998, код класифікації доходів бюджету: 22030101 "Судовий збір (Державна судова адміністрація України, 050)"; відомча ознака "81" (Апеляційні адміністративні суди).

Керуючись ст.ст. 121, 169, 298 КАС України,-

У Х В А Л И В:

У задоволенні клопотання Військової частини НОМЕР_1 про поновлення строку апеляційного оскарження відмовити.

Апеляційну скаргу Військової частини НОМЕР_1 - залишити без руху.

Для усунення недоліків апеляційної скарги надати Військовій частині НОМЕР_1 десятиденний строк з моменту отримання копії ухвали про залишення апеляційної скарги без руху.

Роз`яснити Військовій частині НОМЕР_1 , що у разі не усунення недоліків апеляційної скарги в частині подання документу про оплату судового збору, відповідно до ст. 169 КАС України апеляційна скарга буде повернута скаржнику.

Роз`яснити Військовій частині НОМЕР_1 , що не подання заяви про поновлення строку апеляційного оскарження із наведенням інших поважних причин пропуску строку апеляційного оскарження, є підставою для відмови у відкритті апеляційного провадження.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя О.В. Єщенко