Справа № 160/9763/24
Суддя: Рянська Вікторія В'ячеславівна
Дата ухвалення: 2026-03-20 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
20 березня 2026 рокуСправа № 160/9763/24
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Рянської В.В., розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження в м. Дніпро у письмовому провадженні адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «КРИВОРІЖПРОМТЕХСЕРВІС» до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області, Державної податкової служби України про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії, -
До Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшла подана через підсистему ЄСІТС «Електронний суд» позовна заява Товариства з обмеженою відповідальністю «КРИВОРІЖПРОМТЕХСЕРВІС» до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області, Державної податкової служби України, у якій позивач просить:
- визнати протиправним та скасувати рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у Дніпропетровській області № 10098257/35601098 від 06.12.2023 про відмову в реєстрації податкової накладної № 7 від 02.07.2021 на суму ПДВ 124924,00 грн;
- зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкову накладну № 7 від 02.07.2021 на суму ПДВ 124924,00 грн, датою її подання 30.07.2021.
Ухвалою суду від 01.05.2024 прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження у справі та призначено розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, встановлено учасникам справи строки для подання заяв по суті справи.
15.05.2024 до суду надійшов відзив Державної податкової служби України, в якому відповідач-2 просив відмовити у задоволенні позовних вимог з підстав, наведених у відзиві відповідача-1.
Також 15.05.2024 надійшла заява Головного управління ДПС у Дніпропетровській області, у якій відповідач-1 просив здійснювати розгляд справи за правилами загального позовного провадження, а в разі відмови у розгляді справи за правилами загального позовного провадження здійснювати розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін.
Вказані відзиви та заяву було додано до клопотання, поданого представником відповідачів через підсистему ЄСІТС «Електронний суд», у якому він просив долучити ці заяви по суті справи та заяву з процесуальних питань до матеріалів справи.
Ухвалою від 16.05.2024 заяву Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про розгляд справи за правилами загального позовного провадження або спрощеного позовного провадження з викликом сторін залишено без задоволення.
21.05.2024 до суду надійшло подане представником позивача заперечення на клопотання, у якому позивач просив відмовити у його задоволенні та залишити відзиви без розгляду. Зазначив, що відзив на позов має подаватися окремим процесуальним документом, а не додатком до клопотання. Відзиви подані не у формі та порядку, передбаченому ст. 162 КАС України, до них не додані докази їх надсилання з доданими до них документами позивачу та іншому відповідачу. Зазначені у відзивах обставини і надані на їх підтвердження докази не стосуються періоду складання ПН, її реєстрації та підстав, за якими реєстрація даної ПН була зупинена, а в подальшому було прийнято рішення про відмову в її реєстрації. Рішення Комісії регіонального рівня від 07.12.2023 № 3734 про включення позивача до переліку ризикових платників податків не існувало на момент зупинення реєстрації ПН. Її реєстрацію було зупинено у зв`язку з прийняттям рішення Комісії від 08.06.2021 за № 3436, яке було скасовано в судовому порядку на час прийняття оскаржуваного у цій справі рішення. Рішення від 07.12.2023 № 3734, на яке у відзивах посилалися відповідачі, визнано протиправним та скасовано рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 22.04.2024 у справі № 160/2623/24.
24.04.2025 надійшла заява позивача, до якої долучено повідомлення про включення до Переліку платників податку з високим рівнем добровільного дотримання податкового законодавства ТОВ «КРИВОРІЖПРОМТЕХСЕРВІС» станом на листопад 2024 року.
Інші заяви по суті справи до суду не надійшли. Частиною четвертою статті 159 КАС України передбачено, що подання заяв по суті справи є правом учасників справи.
Щодо заперечення позивача на клопотання представника відповідачів про долучення відзивів до матеріалів справи суд зазначає, що всі учасники справи мають зареєстровані електронні кабінети. До клопотання додано докази його надіслання з додатками, у тому числі відзивами та доданими до них документами, до електронних кабінетів позивача та його представника. Згідно з відомостями комп`ютерної програми «Діловодство спеціалізованого суду» реєстраційну картку документа, що надійшов з кабінету ЕС, до якої додано вказане клопотання з додатками, доставлено до електронних кабінетів учасників справи 15.05.2024.
Згідно з ч. 1 ст. 9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
Відповідно до абз. 1, 2 ч. 2 ст. 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. Суб`єкт владних повноважень повинен подати суду всі наявні у нього документи та матеріали, які можуть бути використані як докази у справі.
Частинами першою, третьою статті 162 КАС України передбачено, що у відзиві відповідач викладає заперечення проти позову. Копія відзиву та доданих до нього документів повинна бути надіслана (надана) іншим учасникам справи одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду.
Згідно з ч. 5 ст. 162 КАС України до відзиву додаються: 1) докази, які підтверджують обставини, на яких ґрунтуються заперечення відповідача, якщо такі докази не надані позивачем; 2) документи, що підтверджують надіслання (надання) відзиву і доданих до нього доказів іншим учасникам справи.
Беручи до уваги, що відзиви та додані до них документи одночасно з надісланням до суду були надіслані представником відповідачів позивачу та його представнику, суд дійшов висновку про відсутність підстав для відмови у задоволенні клопотання представника відповідачів про долучення відзивів до матеріалів справи та залишення відзивів без розгляду.
Дослідивши матеріали справи та надані докази, проаналізувавши зміст норм матеріального права, що регулюють спірні правовідносини, з`ясувавши всі обставини справи, оцінивши докази у справі за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, суд дійшов таких висновків.
01.07.2021 між ТОВ «КРИВОРІЖПРОМТЕХСЕРВІС» (постачальником) і ТОВ «ОЛІР» (покупцем) було укладено договір поставки № 01-07/21-П, відповідно до п. 1.1 якого Постачальник зобов`язується передати у власність Покупця продукцію (надалі - «Товар») у строки та на умовах, передбачених даним Договором, а Покупець зобов`язується прийняти Товар від Постачальника та оплатити його в порядку та на умовах, визначених даним Договором.
Згідно з п. 1.2 договору ціна, загальна кількість, номенклатура Товару, що поставляється за даним Договором вказуються у рахунках-фактурах.
Відповідно до п. 1.3 договору Постачальник гарантує, що Товар належить йому на праві власності, не перебуває під забороною відчуження, арештом, не є предметом застави та іншим засобом забезпечення виконання зобов`язань перед будь-якими фізичними або юридичними особами, державними органами і державою, а також не є предметом будь-якого іншого обтяження чи обмеження, передбаченого чинним в Україні законодавством.
Пунктом 2.1 договору встановлено, що загальна сума даного Договору становить загальну вартість поставленого Товару, яка зазначена в усіх рахунках-фактурах, які були виставлені Постачальником для оплати Покупцю по даному Договору та у видаткових накладних Постачальника.
Згідно з пунктом 2.2 договору умови оплати вартості Товару: протягом 5-ти банківських днів з моменту отримання Товару, на підставі рахунку-фактури.
Оплата Товару здійснюється Покупцем шляхом перерахування грошових коштів на поточний рахунок Постачальника, вказаний у даному Договорі або в рахунках-фактурах Постачальника (пункт 2.3).
Відповідно до пунктів 3.1, 3.2, 3.3 договору Покупець на кожну партію Товару направляє заявку Постачальнику. Заявка може бути передана як в усній так і в письмовій формі. Товар за даним Договором поставляється протягом тридцяти робочих днів з моменту отримання заявки. Разом із поставкою Товару, але не пізніше дати поставки Товару, Постачальник зобов`язаний надати Покупцю оригінали документів: рахунок-фактура; видаткова накладна; товаро-транспортна накладна - за умови поставки автотранспортом, оформлена відповідно до вимог чинного законодавства; сертифікат якості або паспорт виробника Товару (за вимогою Покупця), а також інші документи, передбачені чинним законодавством України, які підтверджують якість Товару та його відповідність національним стандартам, технічним вимогам та іншим встановленим законодавством умовам.
02.07.2021 сторонами договору підписано видаткову накладну № 169 до договору поставки № 01-07/21-П від 01.07.2021, відповідно до якої ТОВ «ОЛІР» отримано від постачальника - ТОВ «КРИВОРІЖПРОМТЕХСЕРВІС» товар: Вал LLG-49, к.ЛМ3.132.00.010 у кількості 1 шт., ціна без ПДВ 231500,00 грн; Вал HHD-76, к.5027Ц у кількості 1 шт., ціна без ПДВ 393120,00 грн, разом 624620,00 грн, сума ПДВ 124924,00 грн, усього з ПДВ 749544,00 грн.
Згідно з товарно-транспортною накладною № 0207/21-3 від 02.07.2021 постачання вказаного у видатковій накладній № 169 від 02.07.2021 товару покупцеві здійснено ТОВ «КРИВОРІЖПРОМТЕХСЕРВІС» та прийнято ТОВ «ОЛІР» як вантажоодержувачем.
Згідно з квитанцією про прийняття податкової накладної та зупинення її реєстрації від 30.07.2021 відповідно до п. 201.16 ст. 201 Податкового кодексу України реєстрацію вказаної податкової накладної у ЄРПН було зупинено. У квитанції зазначено, що платник податку, яким подано для реєстрації ПН/РК в Єдиному реєстрі податкових накладних, відповідає пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку, запропоновано надати пояснення та копії документів щодо підтвердження інформації, зазначеної у ПН/РК для розгляду питання прийняття рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.
04.12.2023 ТОВ «КРИВОРІЖПРОМТЕХСЕРВІС» було подано повідомлення № 1 про подання пояснень та копій документів щодо податкової накладної, реєстрацію якої зупинено.
За результатами розгляду документів комісією з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у Дніпропетровській області було прийнято рішення № 10098257/35601098 від 06.12.2023 про відмову в реєстрації податкової накладної № 7 від 02.07.2021 в Єдиному реєстрі податкових накладних з тієї підстави, що платником податку надано копії документів, складених/оформлених із порушенням законодавства, та у графі «Додаткова інформація (зазначити конкретні документи)» вказано про наявність ризикових операцій.
Незгода позивача з оскаржуваним рішенням № 10098257/35601098 від 06.12.2023 про відмову в реєстрації податкової накладної № 7 від 02.07.2021 в Єдиному реєстрі податкових накладних зумовила звернення до суду з позовною заявою.
Вирішуючи спір по суті заявлених позовних вимог, суд дійшов такого висновку.
Пунктом 187.1 статті 187 Податкового кодексу України (далі також ПК України; тут і далі у редакції на час виникнення спірних правовідносин) передбачено, що датою виникнення податкових зобов`язань з постачання товарів/послуг вважається дата, яка припадає на податковий період, протягом якого відбувається будь-яка з подій, що сталася раніше:
а) дата зарахування коштів від покупця/замовника на банківський рахунок платника податку як оплата товарів/послуг, що підлягають постачанню, а в разі постачання товарів/послуг за готівку - дата оприбуткування коштів у касі платника податку, а в разі відсутності такої - дата інкасації готівки у банківській установі, що обслуговує платника податку;
б) дата відвантаження товарів, а в разі експорту товарів - дата оформлення митної декларації, що засвідчує факт перетинання митного кордону України, оформлена відповідно до вимог митного законодавства, а для послуг - дата оформлення документа, що засвідчує факт постачання послуг платником податку. Для документів, складених в електронній формі, датою оформлення документа, що засвідчує факт постачання послуг платником податку, вважається дата, зазначена у самому документі як дата його складення відповідно до Закону України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні», незалежно від дати накладення електронного підпису.
Згідно з пунктом 198.2 статті 198 ПК України датою віднесення сум податку до податкового кредиту вважається дата тієї події, що відбулася раніше: дата списання коштів з банківського рахунка платника податку на оплату товарів/послуг; дата отримання платником податку товарів/послуг.
Відповідно до пункту 201.1 статті 201 ПК України на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з використанням кваліфікованого електронного підпису або удосконаленого електронного підпису, що базується на кваліфікованому сертифікаті електронного підпису, уповноваженої платником особи відповідно до вимог Закону України «Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги» та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.
За змістом пункту 201.10 статті 201 ПК України на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, кваліфікованого електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.
Відповідно до пункту 201.16 статті 201 ПК України реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.
Механізм зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Реєстр), організаційні та процедурні засади діяльності комісій з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, права та обов`язки їх членів визначені Порядком зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 № 1165 (далі - Порядок № 1165; у редакції на час виникнення спірних правовідносин).
Згідно з пунктом 3 Порядку № 1165 податкові накладні/розрахунки коригування (крім розрахунків коригування, складених у разі зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, та розрахунків коригування, складених на неплатника податку), що подаються для реєстрації в Реєстрі, перевіряються щодо відповідності таким ознакам безумовної реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування.
Відповідно до пункту 5 Порядку № 1165 платник податку, яким складено та/або подано для реєстрації в Реєстрі податкову накладну/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряється щодо відповідності критеріям ризиковості платника податку (додаток 1), показникам, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку (додаток 2). Податкова накладна/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряються щодо відповідності відображених у них операцій критеріям ризиковості здійснення операцій (додаток 3).
За змістом пункту 6 Порядку № 1165 у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну/розрахунок коригування, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється. Питання відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку розглядається комісією регіонального рівня. У разі встановлення відповідності платника податку хоча б одному з критеріїв ризиковості платника податку комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку. Включення платника податку до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення. У разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня виключає платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.
Реєстрацію податкової накладної № 7 від 02.07.2021, складеної ТОВ «КРИВОРІЖПРОМТЕХСЕРВІС», було зупинено з підстави відповідності платника податку, яким подано для реєстрації ПН/РК в Єдиному реєстрі податкових накладних, пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку.
Пунктом 8 додатку № 1 до Постанови № 1165 встановлено такий критерій ризиковості платника податку - у контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування.
Отже, станом на дату прийняття рішення № 10098257/35601098 від 06.12.2023 про відмову у реєстрації податкової накладної № 7 від 02.07.2021 було наявне відповідне рішення суду, що набрало законної сили, яке було підставою для виключення платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.
Інформація про включення позивача або його контрагента - ТОВ «ОЛІР» до переліку ризикових платників податку станом на 06.12.2023 дату прийняття оскаржуваного рішення у матеріалах справи відсутня.
Відповідно до пункту 10 Порядку № 1165 у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі контролюючий орган протягом операційного дня надсилає (в електронній формі у текстовому форматі) в автоматичному режимі платнику податку квитанцію про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, яка є підтвердженням зупинення такої реєстрації.
У квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування зазначаються: 1) номер та дата складення податкової накладної/розрахунку коригування; 2) критерій (критерії) ризиковості платника податку та/або ризиковості здійснення операцій, на підставі якого (яких) зупинено реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, з розрахованим показником за кожним критерієм, якому відповідає платник податку; 3) пропозиція щодо надання платником податку пояснень та копій документів, необхідних для розгляду питання прийняття контролюючим органом рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі або відмову в такій реєстрації (пункт 11 Порядку № 1165).
Комісії регіонального рівня приймають рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі або відмову в такій реєстрації, врахування або неврахування таблиці даних платника податку, відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку (пункт 25 Порядку № 1165).
Згідно з пунктом 10 Порядку № 520 комісія регіонального рівня приймає рішення про відмову в реєстрації податкової накладної/ розрахунку коригування в Реєстрі в разі: ненадання / часткового надання додаткових письмових пояснень та копій документів стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній / розрахунку коригування, реєстрацію яких зупинено в Реєстрі, при отриманні Повідомлення; та/або надання платником податку копій документів, складених/оформлених із порушенням законодавства.
Порядок ведення Єдиного реєстру податкових накладних затверджено постановою Кабінету Міністрів України від 29.12.2010 № 1246 (далі - Порядок № 1246, у редакції на час виникнення спірних правовідносин), згідно з пунктом 17 якого у разі зупинення реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування формується квитанція про зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування. Така квитанція одночасно надсилається постачальнику (продавцю) та отримувачу (покупцю) - платнику податку.
За змістом пункту 18 Порядку № 1246 на момент прийняття у встановленому порядку рішення про реєстрацію або відмову у реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування щодо таких податкової накладної та/або розрахунку коригування проводяться перевірки, визначені пунктом 12 цього Порядку (крім абзацу десятого).
За результатами таких перевірок формується квитанція про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування, яка надсилається платнику податку разом з відповідним рішенням.
Квитанція про реєстрацію податкової накладної та/або розрахунку коригування, щодо яких прийнято рішення про їх реєстрацію, одночасно надсилається постачальнику (продавцю) та отримувачу (покупцю) - платнику податку.
Пунктом 19 Порядку № 1246 визначено, що податкова накладна та/або розрахунок коригування, реєстрацію яких зупинено, реєструється у день настання однієї з таких подій:
прийняття в установленому порядку та набрання чинності рішенням про реєстрацію податкової накладної та/або розрахунку коригування;
набрання рішенням суду законної сили про реєстрацію податкової накладної та/або розрахунку коригування (у разі надходження до ДПС відповідного рішення);
неприйняття та/або відсутність реєстрації в установленому порядку рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування.
Відповідно до пункту 20 Порядку № 1246 внесення відомостей до Реєстру на підставі рішення суду, яке набрало законної сили, здійснюється з дотриманням вимог цього Порядку. При цьому вимоги абзацу десятого пункту 12 цього Порядку не застосовуються до податкової накладної та/або розрахунку коригування, реєстрацію яких зупинено в установленому порядку. Датою внесення відомостей до Реєстру вважається день, зазначений в рішенні суду, або день набрання законної сили таким рішенням.
Вирішуючи спір по суті, надаючи оцінку доводам сторін, суд виходить із того, що одним із способів здійснення податкового контролю є інформаційно-аналітичне забезпечення діяльності контролюючих органів, яке є комплексом заходів, що координується центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, щодо збору, опрацювання та використання інформації, необхідної для виконання покладених на контролюючі органи функцій (статті 62, 71 ПК України).
Зібрана податкова інформація та результати її опрацювання використовуються для виконання покладених на контролюючі органи функцій та завдань, а також центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, для формування та реалізації єдиної державної податкової політики (п. 74.3 ст. 74 ПК України).
Відповідно до підпункту 14.1.221 пункту 14.1 статті 14 ПК України ризик - це ймовірність недекларування (неповного декларування) платником податків податкових зобов`язань, невиконання платником податків іншого законодавства, контроль за яким покладено на контролюючі органи.
Процедура зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування впроваджена з метою виконання функції податкового контролю, який здійснюється за діяльністю платників податку в цілому, та з метою перевірки додержання податкового законодавства при реєстрації в ЄРПН певно визначеної податкової накладної/розрахунку коригування.
Згідно з пунктом 2 Порядку № 1165 ризик порушення норм податкового законодавства - ймовірність складення та надання податкової накладної/розрахунку коригування для реєстрації в Реєстрі з порушенням норм підпункту «а» або «б» пункту 185.1 статті 185, підпункту «а» або «б» пункту 187.1 статті 187, абзацу першого пунктів 201.1, 201.7, 201.10 статті 201 Податкового кодексу України за наявності об`єктивних ознак неможливості здійснення операції з постачання товарів/послуг, дані про яку зазначено в такій податковій накладній/розрахунку коригування, та/або ймовірності уникнення платником податку на додану вартість виконання свого податкового обов`язку.
Здійснивши зупинення реєстрації податкової накладної, відповідач-1 посилався на відповідність платника податку позивача п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку та запропонував платнику надати документи, необхідні для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної у Реєстрі, без визначення переліку документів. При цьому, перелік таких документів визначений пунктом 5 Порядку № 520.
Використання податковим органом загального пункту щодо різновидів оцінки за критеріями ризику є неконкретизованим та призводить до необґрунтованого обмеження права платника податків бути обізнаним у моделюванні поведінки та таким, що не повідомлений про необхідність надання документів за вичерпним і зрозумілим переліком.
У постанові Верховного Суду від 18.12.2019 в справі № 560/435/19 касаційний суд сформував правовий висновок, що конкретний перелік документів може залежати, зокрема від змісту операції з постачання, суб`єктного складу її учасників, їх податкової поведінки.
У разі спору щодо правомірності рішення суб`єкт владних повноважень може посилатися тільки на ті обставини, що зазначені у рішенні як підставу його прийняття. Не зазначення в рішенні цих обставин тлумачиться на користь висновку про його неправомірність. З огляду на неконкретність вимоги контролюючого органу про надання документів рішення про відмову в реєстрації ПН не відповідає критерію обґрунтованості.
У постанові Верховного Суду від 20.11.2019 у справі № 826/9457/18 зазначено, що надаючи правову оцінку прийнятим податковим органом рішенням, суди також повинні з`ясувати, чи містять вони конкретну інформацію щодо причин та підстав для їх прийняття, із зазначенням того, яких саме документів не надано та яких саме документів не вистачає для прийняття рішення про реєстрацію податкових накладних, як того вимагає форма рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації ПН/РК в ЄРПН, визначена Порядком.
Аналогічна правова позиція викладена в постановах Верховного Суду від 21.05.2019 у справах № 620/3556/18, № 815/2791/18, від 14.05.2019 у справі № 817/1356/18, від 22.04.2019 у справі № 2040/5445/18.
В оскаржуваному рішенні про відмову в реєстрації податкової накладної відповідачем-1 не було зазначено, які саме копії документів, надані платником податку, складені з порушенням законодавства та в чому полягають такі порушення. У додатковій інформації вказано про наявність ризикових операцій. У відзивах також не зазначено про наявність недоліків у первинних документах, наданих платником податку для здійснення реєстрації податкової накладної.
Здійснення моніторингу відповідності податкових накладних/розрахунків коригування критеріям оцінки ступеня ризиків є превентивним заходом, спрямованим на убезпечення від безпідставного формування податкового кредиту за операціями, що не підтверджені первинними документами або підтверджені платником податку копіями документів, що складені з порушенням законодавства. Здійснення моніторингу не повинне підміняти за своїм змістом проведення податкових перевірок як способу реалізації владних управлінських функцій податкового органу.
Аналогічний висновок викладено у постановах Верховного Суду від 18.07.2019 у справі № 1740/2004/18, від 21.05.2019 у справі № 0940/1240/18, від 25.10.2019 у справі № 0340/1834/18, від 12.11.2019 у справі № 816/2183/18.
Рішення суб`єкта владних повноважень повинно ґрунтуватися на оцінці усіх фактів та обставин, що мають значення. Мають значення, як правило, ті обставини, які передбачені нормою права, що застосовується. Суб`єкт владних повноважень повинен врахувати усі ці обставини, тобто надати їм правову оцінку: прийняти до уваги або відхилити. У разі відхилення певних обставин висновки повинні бути мотивованими, особливо, коли має місце несприятливе для особи рішення.

Принцип обґрунтованості рішення вимагає від суб`єкта владних повноважень враховувати як обставини, на обов`язковість урахування яких прямо вказує закон, так і інші обставини, що мають значення у конкретній ситуації. Для цього він має ретельно зібрати і дослідити матеріали, що мають доказове значення.

При цьому, суб`єкт владних повноважень повинен уникати прийняття невмотивованих висновків, обґрунтованих припущеннями та неперевіреними фактами, а не конкретними обставинами. Несприятливе для особи рішення повинно бути вмотивованим.

Слід зазначити, що приймаючи рішення про реєстрацію податкової накладної, контролюючий орган не повинен здійснювати повний аналіз господарських операцій позивача на предмет їх реальності. Змістовна оцінка господарських операцій може бути проведена лише за результатом здійснення податкової перевірки платника податків, підстави та порядок проведення якої визначено нормами Податкового кодексу України. Предметом розгляду в цій справі є виключно стадія правильності та правомірності зупинення та відмови в реєстрації податкової накладної, а не реальність здійснення господарських операцій між позивачем та його контрагентами.

Відповідачем-1 у відзиві не наведено належного обґрунтування підстав прийняття оскаржуваного рішення про відмову в реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних складеної позивачем податкової накладної № 7 від 02.07.2021, та не доведено правомірність оскаржуваного рішення.

Беручи до уваги вищенаведене, суд дійшов висновку про протиправність рішення № 10098257/35601098 від 06.12.2023 про відмову в реєстрації податкової накладної, що є підставою для його скасування.

Виходячи з аналізу пунктів 19, 20 Порядку № 1246, суд зазначає, що законодавством не передбачено інший ефективний спосіб захисту порушеного права у спірних правовідносинах, відмінний від зобов`язання Державної податкової служби України зареєструвати податкові накладні в ЄРПН, у зв`язку з чим суд дійшов висновку про обґрунтованість заявленого позивачем способу захисту права, порушеного оскаржуваними рішеннями.

З системного аналізу матеріалів справи, наведених норм законодавства, з урахуванням правових висновків Верховного Суду, суд дійшов висновку про наявність підстав для задоволення позовних вимог.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі. За подання адміністративного позову немайнового характеру, який подано юридичною особою, ставка судового збору становить 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно зі ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2024 рік» з 1 січня 2024 року встановлено прожитковий мінімум для працездатних осіб у розмірі 3028,00 грн.

Частиною третьою статті 4 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

За подання до суду даної позовної заяви підлягав сплаті судовий збір у сумі 2422,40 грн (3028 х 0,8 = 2422,40), оскільки вимога про зобов`язання вчинити дії є похідною від вимоги про визнання протиправним та скасування рішення.

Позивачем за подання до суду позовної заяви сплачено судовий збір у сумі 4844,80 грн, що підтверджується платіжною інструкцією № 196 від 02.04.2024. Отже, надміру сплачено судовий збір у сумі 2422,40 грн (4844,80-2422,40).

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 7 Закону України «Про судовий збір» сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила, за ухвалою суду в разі внесення судового збору в більшому розмірі, ніж встановлено законом.

Відповідно до ст. 139 КАС України підлягають стягненню з Головного управління ДПС у Дніпропетровській області та Державної податкової служби України у рівних частинах за рахунок їх бюджетних асигнувань на користь позивача понесені ним судові витрати зі сплати судового збору в сумі 2422,40 грн.

Керуючись статтями 2, 7, 9, 77, 90, 139, 241-246, 250, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -

ВИРІШИВ:

Позов Товариства з обмеженою відповідальністю «КРИВОРІЖПРОМТЕХСЕРВІС» до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області, Державної податкової служби України про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у Дніпропетровській області № 10098257/35601098 від 06.12.2023 про відмову в реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних податкової накладної № 7 від 02.07.2021, складеної Товариством з обмеженою відповідальністю «КРИВОРІЖПРОМТЕХСЕРВІС».

Зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкову накладну № 7 від 02.07.2021, складену Товариством з обмеженою відповідальністю «КРИВОРІЖПРОМТЕХСЕРВІС», датою її фактичного отримання.

Стягнути з Головного управління ДПС у Дніпропетровській області за рахунок бюджетних асигнувань на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «КРИВОРІЖПРОМТЕХСЕРВІС» судові витрати зі сплати судового збору в сумі 1211,20 грн (одна тисяча двісті одинадцять гривень 20 копійок).

Стягнути з Державної податкової служби України за рахунок бюджетних асигнувань на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «КРИВОРІЖПРОМТЕХСЕРВІС» судові витрати зі сплати судового збору в сумі 1211,20 грн (одна тисяча двісті одинадцять гривень 20 копійок).

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Третього апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного рішення.

Позивач: Товариство з обмеженою відповідальністю «КРИВОРІЖПРОМТЕХСЕРВІС», місцезнаходження: 50102, Дніпропетровська область, м. Кривий Ріг, вул. Рудна, буд. 4-4Д, .

Відповідач-1: Головне управління ДПС у Дніпропетровській області, місцезнаходження: 49005, м. Дніпро, вул. Сімферопольська, буд. 17-А, код ЄДРПОУ ВП 44118658.

Відповідач-2: Державна податкова служба України, місцезнаходження: 04053, м. Київ, Львівська площа, буд. 8, .

Повний текст рішення складено 20.03.2026.

Суддя В.В. Рянська