Справа № 160/33496/25
Суддя: Калугіна Наталія Євгенівна
Дата ухвалення: 2026-03-19 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Калугіної Н.Є. розглянувши у спрощеному позовному провадженні без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) у місті Дніпро адміністративну справу за позовною заявою Товариства з обмеженою відповідальністю "ДЕКА ЛТД" до Київської митниці про визнання протиправним рішення та зобов`язання вчинити певні дії,-
Позивач звернувся до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовом, в якому просить суд:
В обґрунтування позовної заяви зазначено, що під час митного оформлення товару, відповідачем після проведення експертного дослідження протиправно змінено опис товару та код УКТЗЕД, без урахування його функції, призначення та регламенту використання.
Дніпропетровський окружний адміністративний суд ухвалою від 01.12.2025 відкрив провадження у справі, постановив здійснювати розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, встановив учасникам процесу строки для надання заяв по суті справи.
Згідно із доводами наданого відзиву, відповідач пред`явлений позов не визнав та заперечував проти задоволення позовних вимог, посилаючись на те, що під час здійснення Київською митницею контролю правильності визначення коду товару при переміщенні товарів через митний кордон України, відповідач з посиланням на висновки експертного дослідження, отриманого під час митного оформлення товару, виникла необхідність встановити інший опис товару та код УКТЗЕД, враховуючи призначення товару та його технічні можливості.
Дніпропетровський окружний адміністративний суд ухвалою від 18.12.2025 відмовив у задоволенні клопотання Київської митниці про розгляд справи за правилами загального позовного провадження.
Згідно із наданою позивачем відповіддю на відзив, позивач не погодився з доводами відповідача викладеними у відзиві на позов, з посиланням на ч. 2 ст. 356 МК України, що керівником митниці не ухвалювалось рішення щодо взяття проб (зразків) товарів тому, на думку позивача, відібрання відповідачем проб (зразків) товарів позивача за відсутності письмового вмотивованого рішення керівника митного органу або особи, яка виконує його обов`язки, суперечить наведеним вимогам Митного кодексу України та є протиправним.
Дослідивши матеріали справи та надані сторонами докази, а також проаналізувавши зміст норм матеріального та процесуального права, що регулюють спірні правовідносини, суд встановив таке.
Відповідачем відібрані зразки товарів та сформований запит до спеціалізованої лабораторії з питань експертизи та досліджень Держмитслужби для встановлення характеристик, визначальних для класифікації товарів згідно з УКТЗЕД.
Не погодившись із прийнятим відповідачем рішенням, позивач звернувся до суду з даним позовом.
Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, що склались між сторонами, суд зазначає про таке.
Відповідно до частини першої статті 248 МК України митне оформлення розпочинається з моменту подання митному органу декларантом або уповноваженою ним особою митної декларації або документа, який відповідно до законодавства її замінює, та документів, необхідних для митного оформлення, а в разі електронного декларування - з моменту отримання митним органом від декларанта або уповноваженої ним особи електронної митної декларації або електронного документа, який відповідно до законодавства замінює митну декларацію.
За змістом частини першої статті 257 МК України декларування здійснюється шляхом заявлення за встановленою формою (письмовою, усною, шляхом вчинення дій) точних відомостей про товари, мету їх переміщення через митний кордон України, а також відомостей, необхідних для здійснення їх митного контролю та митного оформлення.
Підпунктами «а» - «г» пункту 5 частини восьмої статті 257 МК України встановлено, що митне оформлення товарів, транспортних засобів комерційного призначення здійснюється митними органами на підставі митної декларації, до якої декларантом залежно від митних формальностей, установлених цим Кодексом для митних режимів, та заявленої мети переміщення вносяться відомості, у тому числі у вигляді кодів, щодо відомостей про товари: а) найменування; б) звичайний торговельний опис, що дає змогу ідентифікувати та класифікувати товар; в) торговельна марка та виробник товарів (за наявності у товаросупровідних та комерційних документах); г) код товару згідно з УКТ ЗЕД.
Згідно з частинами першою, другою та четвертою статті 67 МК України Українська класифікація товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТ ЗЕД) складається на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів та затверджується законом про Митний тариф України. В УКТ ЗЕД товари систематизовано за розділами, групами, товарними позиціями, товарними підпозиціями, найменування і цифрові коди яких уніфіковано з Гармонізованою системою опису та кодування товарів. Структура десятизнакового цифрового кодового позначення товарів в УКТ ЗЕД включає код групи (перші два знаки), товарної позиції (перші чотири знаки), товарної підпозиції (перші шість знаків), товарної категорії (перші вісім знаків), товарної підкатегорії (десять знаків).
Положеннями частин першої - п`ятої та сьомої статті 69 МК України передбачено, що товари при їх декларуванні підлягають класифікації, тобто у відношенні товарів визначаються коди відповідно до класифікаційних групувань, зазначених в УКТ ЗЕД.
Митні органи здійснюють контроль правильності класифікації товарів, поданих до митного оформлення, згідно з УКТ ЗЕД.
На вимогу посадової особи митного органу декларант або уповноважена ним особа зобов`язані надати усі наявні відомості, необхідні для підтвердження заявлених ними кодів товарів, поданих до митного оформлення, а також зразки таких товарів та/або техніко-технологічну документацію на них.
У разі виявлення під час митного оформлення товарів або після нього порушення правил класифікації товарів митний орган має право самостійно класифікувати такі товари.
Під складним випадком класифікації товару розуміється випадок, коли у процесі контролю правильності заявленого декларантом або уповноваженою ним особою коду товару виникають суперечності щодо тлумачення положень УКТ ЗЕД, вирішення яких потребує додаткової інформації, спеціальних знань, проведення досліджень тощо.
Рішення митних органів щодо класифікації товарів для митних цілей є обов`язковими. Такі рішення оприлюднюються у встановленому законодавством порядку. У разі незгоди з рішенням митного органу щодо класифікації товару декларант або уповноважена ним особа має право оскаржити це рішення до органу вищого рівня відповідно до глави 4 цього Кодексу або до суду.

У пункті 2 розділу І Порядку роботи відділу митних платежів, підрозділу митного оформлення митного органу та митного поста при вирішенні питань класифікації товарів, що переміщуються через митний кордон України, затвердженого наказом Міністерства фінансів України №650 від 30 травня 2012 року, (далі - Порядок №650), визначено, що класифікація товару - класифікація товару - визначення коду товару відповідно до вимог Основних правил інтерпретації УКТ ЗЕД, передбачених Законом України "Про Митний тариф України" (далі - Основні правила інтерпретації УКТ ЗЕД), з урахуванням Пояснень до УКТ ЗЕД, рішень Комітету з Гармонізованої системи опису та кодування товарів Всесвітньої митної організації, методичних рекомендацій щодо класифікації окремих товарів згідно з вимогами УКТ ЗЕД, розроблених центральним органом виконавчої влади у сфері митної справи на виконання статті 68 Кодексу, до початку переміщення товару через митний кордон України, під час митного оформлення та після завершення митного оформлення; контроль правильності класифікації товарів - перевірка правильності опису товару та відповідного йому коду в митній декларації вимогам Основних правил інтерпретації УКТ ЗЕД під час проведення процедур його митного контролю та митного оформлення; рішення про визначення коду товару (далі - Рішення) - документ установленої форми, який оформлюється посадовими особами ВМП, уповноваженими особами ПМО чи митного поста у разі необхідності прийняття рішення про класифікацію товарів.

Згідно з пунктом 1 та 2 розділу ІІ Порядку №650, посадові особи Підрозділу, ПМО здійснюють контроль правильності класифікації товарів під час виконання митних формальностей. Обсяг митного контролю, достатнього для забезпечення додержання правил класифікації товарів, визначається на підставі результатів застосування системи управління ризиками. Контроль правильності класифікації товарів здійснюється шляхом перевірки відповідності: опису товару в митній декларації процедурі декларування відповідно до вимог Кодексу; відомостей про товар та код товару згідно з УКТ ЗЕД, заявлених у митній декларації, відомостям про товар (найменування, опис, визначальні характеристики для класифікації товарів тощо), зазначеним у наданих для митного контролю документах, шляхом перевірки дотримання вимог Основних правил інтерпретації УКТ ЗЕД, із врахуванням Пояснень до УКТ ЗЕД, рекомендацій, розроблених центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну митну політику, відповідно до вимог Кодексу.

Відповідно до п.9-11 розділу ІІ Порядку № 650 посадова особа Підрозділу або підрозділу митних компетенцій у строк не більше 10 календарних днів з дня отримання Запиту здійснює класифікацію товарів, за результатами якої: підтверджує задекларований код товару згідно з УКТЗЕД; або приймає Рішення.

У разі якщо відповідно до пункту 5 або 9 цього розділу підтверджується задекларований код товару згідно з УКТ ЗЕД, але для подальшого митного оформлення товару з дотриманням вимог законодавства необхідним є внесення змін у графу 31 митної декларації в частині опису товару, ПМО надсилає декларанту або уповноваженій ним особі електронне повідомлення, у якому зазначаються необхідні зміни в описі товару. У такому разі митний орган надає дозвіл на відкликання митної декларації через необхідність зміни опису товару у графі 31 митної декларації щодо товару, задекларований код товару згідно з УКТ ЗЕД якого підтверджено.

Рішення приймається у разі необхідності зміни задекларованого коду товару згідно з УКТ ЗЕД на підставі встановлених характеристик товару, які є визначальними для його класифікації.

Для прийняття Рішення використовуються відомості, які містяться у митній декларації, інших документах, поданих для митного оформлення, а також документи та відомості, надані разом із Запитом та/або у порядку, передбаченому пунктом 12 цього розділу.

Згідно п.15 розділу ІІ Порядку № 650 якщо для вирішення питання класифікації товару виникає потреба у спеціальних знаннях з різних галузей науки, техніки, мистецтвознавства тощо або у використанні спеціального обладнання і техніки, митний орган може звернутися до спеціалізованого органу з питань експертизи та досліджень центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну митну політику, чи до його відокремленого підрозділу або іншої експертної установи (організації).

Залучення спеціалізованого органу з питань експертизи та досліджень центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну митну політику, або іншої експертної установи (організації) здійснюється у разі виникнення: необхідності ідентифікації або лабораторної перевірки характеристик товарів, визначальних для їх класифікації; складних випадків класифікації товарів, вирішення яких потребує проведення досліджень.

У такому разі Підрозділ або підрозділ митних компетенцій готує та надсилає запит про проведення дослідження (аналізу, експертизи) проб (зразків) товарів до спеціалізованого органу з питань експертизи та досліджень центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну митну політику, або іншої експертної установи (організації) із зазначенням переліку завдань та питань, що мають бути з`ясовані для встановлення характеристик, визначальних для класифікації товарів згідно з УКТ ЗЕД.

Як встановлено судом, підставою даного позову є визначення відповідачем коду товарної позиції УКТ ЗЕД товару, ввезеного позивачем згідно митної декларації, а саме: кавомашин, до товарних позицій УКТ ЗЕД « 8476», замість задекларованого позивачем - « 8419».

Українська класифікація товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТ ЗЕД), викладена у додатку до Закону України «Про Митний тариф» від 19.10.2022 року.

Пояснення до УКТ ЗЕД, затверджені наказом Державної митної служби України від 14.12.2022 року № 543.

Класифікація товарів в УКТ ЗЕД здійснюється за такими правилами:

1. Назви розділів, груп і підгруп наводяться лише для зручності користування УКТ ЗЕД; для юридичних цілей класифікація товарів в УКТ ЗЕД здійснюється виходячи з назв товарних позицій і відповідних приміток до розділів чи груп і, якщо цими назвами не передбачено іншого, відповідно до таких правил:

2. (a) будь-яке посилання в назві товарної позиції на будь-який виріб стосується також некомплектного чи незавершеного виробу за умови, що він має основну властивість комплектного чи завершеного виробу. Це правило стосується також комплектного чи завершеного виробу (або такого, що класифікується як комплектний чи завершений згідно з цим правилом), незібраного чи розібраного;

(b) будь-яке посилання в назві товарної позиції на будь-який матеріал чи речовину стосується також сумішей або сполук цього матеріалу чи речовини з іншими матеріалами чи речовинами. Будь-яке посилання на товар з певного матеріалу чи речовини розглядається як посилання на товар, що повністю або частково складається з цього матеріалу чи речовини. Класифікація товару, що складається більше ніж з одного матеріалу чи речовини, здійснюється відповідно до вимог правила 3.

3. У разі якщо згідно з правилом 2 (b) або з будь-яких інших причин товар на перший погляд (prіma facіe) можна віднести до двох чи більше товарних позицій, його класифікація здійснюється таким чином:

(a) перевага надається тій товарній позиції, в якій товар описується конкретніше порівняно з товарними позиціями, де подається більш загальний його опис. Проте в разі коли кожна з двох або більше товарних позицій стосується лише частини матеріалів чи речовин, що входять до складу суміші чи багатокомпонентного товару, або лише частини товарів, що надходять у продаж у наборі для роздрібної торгівлі, такі товарні позиції вважаються рівнозначними щодо цього товару, навіть якщо в одній з них подається повніший або точніший опис цього товару;

(b) суміші, багатокомпонентні товари, які складаються з різних матеріалів або вироблені з різних компонентів, товари, що надходять у продаж у наборах для роздрібної торгівлі, класифікація яких не може здійснюватися згідно з правилом 3 (a), повинні класифікуватися за тим матеріалом чи компонентом, який визначає основні властивості цих товарів, за умови що цей критерій можна застосувати;

(c) товар, класифікацію якого не можна здійснити відповідно до правила 3 (a) або 3 (b), повинен класифікуватися в товарній позиції з найбільшим порядковим номером серед номерів товарних позицій, що розглядаються.

4. Товар, який не може бути класифікований згідно з вищезазначеними правилами, класифікується в товарній позиції, яка відповідає товарам, що найбільше подібні до тих, що розглядаються.

5. На додаток до наведеного до зазначених нижче товарів застосовуються такі правила:

(a) футляри для фотоапаратів, музичних інструментів, зброї, креслярського приладдя, прикрас та подібні вироби, які мають спеціальну форму і призначені для зберігання відповідних виробів або набору виробів, придатні для тривалого використання разом з виробами, для яких вони призначені, класифікуються разом з упакованими в них виробами. Це правило не поширюється на тару (упаковку), що становить разом з виробом одне ціле і надає останньому істотно іншої властивості;

(b) відповідно до правила 5 (a) тару (упаковку) разом з товарами, які в ній містяться, слід класифікувати разом із цими товарами, якщо вона належить до такого типу тари (упаковки), яка зазвичай використовується для упакування цих товарів. Це положення є необов`язковим, якщо ця тара (упаковка) придатна для повторного використання.

6. Для юридичних цілей класифікація товарів у товарних підпозиціях, товарних категоріях і товарних підкатегоріях здійснюється відповідно до назви останніх, а також приміток, які їх стосуються, з урахуванням певних застережень (mutatіs mutandіs), положень вищезазначених правил за умови, що порівнювати можна лише назви одного рівня деталізації. Для цілей цього правила також можуть застосовуватися відповідні примітки до розділів і груп, якщо в контексті не зазначено інше.

Суд зазначає, що товари при їх декларуванні підлягають класифікації, тобто у відношенні товарів визначаються коди відповідно до класифікаційних групувань, зазначених в УКТЗЕД.

Номенклатура товарів визначається як за кодом УКТЗЕД так і за текстовим описом відповідних товарів та/або найменуванням. Класифікація товарів в УКТЗЕД здійснюється виходячи з назв товарних позицій і відповідних приміток до розділів чи груп; для юридичних цілей класифікація товарів у товарних підпозиціях, товарних категоріях і товарних підкатегоріях здійснюється відповідно до назви останніх, а також приміток, які їх стосуються.

При вирішенні спорів даної категорії справ, необхідно враховувати, що відповідно до вимог частини другої статті 77 КАС України, обов`язок доведення відповідних обставин у спорах між особою та суб`єктом владних повноважень покладається на суб`єкта владних повноважень.

Проте у разі надання контролюючим органом доказів, які свідчать, про порушення платником податків норм митного законодавства, платник податків має спростовувати ці доводи. Наведене випливає зі змісту частини першої частини першої статті 77 КАС України, згідно з якою кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення.

Відповідачем спірний товар віднесено до товарів за кодом УКТ ЗЕД , а позивачем до коду УКТ ЗЕД , як вже було зазначено судом вище.

Відповідно до розділу ХVІ «Машини, обладнання та механізми; електротехнічне обладнання; їх частини; звукозаписувальна та звуковідтворювальна апаратура, апаратура для запису або відтворення телевізійного зображення і звуку, їх частини та приладдя» Пояснень до УКТЗЕД, затверджених наказом Державної митної служби України від 14.07.2020 року №256 «Про затвердження Пояснень до Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності» Комбіновані машини (комбайни), які складаються з двох або більше машин, що становлять єдиний агрегат, та інші машини, призначені виконувати дві чи кілька доповнювальних або не пов`язаних між собою різних функцій, повинні класифікуватися за тією машиною або основною функцією, яка є головною у цьому виробі, якщо в контексті не зазначено інше. (п.3) У разі якщо машина (включаючи комбінацію машин) складається з окремих комплектувальних вузлів (незалежно від того, розміщені вони окремо чи з`єднані між собою трубопроводами, трансмісійними механізмами, електричними кабелями чи іншими пристроями), призначених для забезпечення одночасного виконання чітко визначених функцій, що включені до однієї з товарних позицій групи 84 або 85, таку машину потрібно класифікувати у товарній позиції, що відповідає визначеній функції. (п.4). У примітках до цього розділу термін «машина» включає будь-які машини, обладнання, механізми, установки, апарати або пристрої, наведені у товарних позиціях групи 84 або 85 (п.5). На вимогу митних органів декларант повинен подати для підтвердження у відомостях, заявлених у декларації, ілюстрований документ (наприклад, інструкції, проспекти, листи з каталогу, фотографію), який містить опис машини, її призначення та основні характеристики, а в разі, якщо машина незібрана або розібрана, - схему складання та перелік вмісту різних вантажних місць.

Відповідно до положень Розділу XVI "Машини, обладнання та механізми; електротехнічне обладнання; їх частини; звукозаписувальна та звуковідтворювальна апаратура, апаратура для запису або відтворення телевізійного зображення і звуку, їх частини та приладдя" Пояснень до Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності, затверджених наказом Державної фіскальної служби України від 09 червня 2015 року № 401, до товарної позиції "8419" включаються: машини, обладнання промислове або лабораторне з електричним чи неелектричним нагрiванням (за винятком печей, камер та іншого обладнання товарної позиції 8514) для обробки матерiалiв шляхом змiни температури, наприклад, нагрiванням, варiнням, пiдсмажуванням, дистиляцiєю, ректифiкацiєю, стерилiзацiєю, пастеризацiєю, пропарюванням, сушiнням, випарюванням, конденсацiєю або охолодженням, крiм машин або обладнання, призначеного для використання у побутi; неелектричнi водонагрiвачi безінерційні або теплові водяні акумулятори.

Відповідно до положень Розділу XVI "Машини, обладнання та механізми; електротехнічне обладнання; їх частини; звукозаписувальна та звуковідтворювальна апаратура, апаратура для запису або відтворення телевізійного зображення і звуку, їх частини та приладдя" Пояснень до товарної позиції "8476" включаються: автомати торговельні (наприклад, для продажу поштових марок, сигарет, продовольчих товарiв або напоїв), включаючи автомати для розмiну банкнот та монет: автомати для продажу напоїв: з умонтованими нагрiвальними або охолоджувальними пристроями, iншi; iншi автомати: з умонтованими нагрiвальними або охолоджувальними пристроями; iншi та їх частини.

Отже, кавомашини можуть відноситися до товарних позиції УКТ ЗЕД « 8419» або « 8476» в залежності від принципу їх роботи відповідно до технічних характеристик таких автоматів та встановленого виробником призначення автоматів (для торгівельних, промислових чи інших цілей), тобто у разі можливості автомата відпустити продукт (напій) без опускання монети, жетону тощо такий автомат відноситься до товарної позиції « 8419», а у разі неможливості автомата видати продукт (напій) без опускання монети, жетону або іншого монетарного обміну між покупцем та машиною такий автомат відноситься до товарної позиції « 8476».

Як вже зазначалось, згідно висновку Спеціалізованої лабораторії з питань експертизи та досліджень Держмитслужби від 25.09.2025 року № -0505, який міститься у матеріалах справи, та який використаний відповідачем під час прийняття оскаржуваного рішення, надані на дослідження пристрої ідентифіковано як стаціонарні, промислові, з електричним нагріванням апарати для приготування кави та інших гарячих напоїв, а саме кавомашини марки «JURA», моделі Х10с, виробництва «JURA Elektroapparate AG», ТМ «JURA», Швейцарія. Характеристики та сфера застосування наданих на дослідження кавомашин наведені в дослідній частині Висновку (п. 11.3). Кавомашини моделі, «X10с», можуть використовувати додаткове обладнання, а саме адаптери «JURA Smart Connect», «JURA WI-FI Connect», «JURA Payment Connect», «JURA MDB Connect», «JURA Wireless Transmitter», JURA Bussined Connect. В наданій на дослідження кавомашині моделі, «X10с», присутні роз`єми для підключення вищезазначених адаптерів. Для здійснення оплати, кавомашини даного виробника, можуть оснащуватися додатковим обладнанням (адаптерами) для налаштування та підключення платіжних систем, зчитувачів банківських карток, приймачів готівки, монетоприймачів, касових апаратів, системи «Pay-Pass», за допомогою яких можна здійснювати оплату за товар (каву), які в наданих на дослідження кавомашинах не виявлені. Перевірити наявність функції видачі товару після оплати, в наданих на дослідження кавомашинах, не видається можливим, оскільки доступ до меню в кавомашинах «JURA» може бути здійснений лише після їх повної інсталяції. Опис товару № 1 в гр. 31 МД типу ІМ40ДЕ від 18.09.2025 № 25UA87U6 не узгоджується з результатами досліджень, оскільки не зазначено про можливість підключення пристроїв, що призначені для здійснення оплати за товар.

Натомість у спірному рішенні Київської митниці вказано, що стаціонарні (комерційні), промислові, з електричним нагріванням апарати для приготування кави та інших гарячих напоїв, а саме кавомашини марки «JURA» моделі «X10с» артикул 15624, які мають роз`єми для підключення адаптерів «JURA Smart Connect», «JURA WI-FI Connect», «JURA Business Connect», «JURA Payment Connect», «JURA MDB Connect», «JURA Wireless Transmitter», що дозволяє здійснювати безготівкові платежі та не потребує додаткового обладнання, такого як пристрої для монет чи пристрої для зчитування карток. Призначені для приготування кави та інших гарячих напоїв на торговельних і комерційних підприємствах, а також на підприємствах легкої промисловості або для комерційного використання не спеціалістами. Торговельна марка JURA.

Однак, згідно Керівництва з експлуатації кавомашини, копія якої міститься у матеріалах справи, остання починає свою роботу з приготування кави після натискання кнопки у відповідності до вибраного напою, адаптери для здійснення безготівкого розрахунку, пристрої для безконтактної оплати і програмне забезпечення для них не є обов`язковою опцією, а є лише рекомендованою опцією для кавомашин.

Отже, судом встановлено, що кавомашини, заявлені позивачем до митного оформлення, не укомплектовані додатковим обладнанням (адаптерами) для налаштування та підключення платіжних систем, зчитувачів банківських карток, приймачів готівки, монетоприймачів, касових апаратів, системи Pay-Pass, за допомогою яких можна здійснювати оплату за товар (каву), а тому не можуть бути класифіковані саме за кодом УКТ ЗЕД , оскільки відсутня така обов`язкова ознака як неможливість автомата видати продукт (напій) без опускання монети, жетону або іншого монетарного обміну між покупцем та машиною. Окрім того, згідно УКТ ЗЕД автомати для видавання гарячих або холодних напоїв без пристроїв для збирання оплати виключаються з товарної позиції "8476" (товарна позиція 8419).

Частиною 4 статті 3 Митного кодексу України унормовано, що у разі якщо норми законів України чи інших нормативно-правових актів з питань митної справи допускають неоднозначне (множинне) трактування прав та обов`язків підприємств і громадян, які переміщують товари, транспортні засоби комерційного призначення через митний кордон України або здійснюють операції з товарами, що перебувають під митним контролем, чи прав та обов`язків посадових осіб митних органів, внаслідок чого є можливість прийняття рішення як на користь таких підприємств та громадян, так і на користь митного органу, рішення повинно прийматися на користь зазначених підприємств і громадян.

На підставі наведеного, суд дійшов висновку про те, що відповідач протиправно класифікував заявлений позивачем до митного оформлення товар за кодом УКТ ЗЕД , тому рішення Київської митниці щодо класифікації товару № 25UA7-KT від 14.10.2025 року підлягає скасуванню.

За таких обставин, розглянувши справу в межах заявлених позовних вимог, на підставі наданих сторонами доказів, з урахуванням встановлених фактів, суд дійшов висновку про наявність підстав для задоволення позовних вимог.

З огляду на задоволення позовних вимог у повному обсязі, судові витрати зі сплати судового збору, понесені позивачем при зверненні до суду з цією позовною заявою, у сумі 2422,40 грн підлягають відшкодуванню на його користь за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.

Керуючись ст.ст. 241-246, 250, 262, 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -

УХВАЛИВ:

Адміністративний позов - задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати рішення Київської митниці щодо класифікації товару № 25UA7-KT від 14.10.2025 року.

Стягнути з Київської митниці () за рахунок її бюджетних асигнувань на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «ДЕКА ЛТД» () витрати зі сплати судового збору у розмірі 2422,40 грн.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене в порядку та строки, передбачені статтями 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст рішення суду складений 19.03.2026 року.

Суддя Н.Є. Калугіна