Справа № 460/2920/25
Суддя: Гуляк Василь Васильович
Дата ухвалення: 2026-02-25 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 лютого 2026 рокуЛьвівСправа № 460/2920/25 пров. № А/857/19466/25

Восьмий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді: Гуляка В.В.

суддів: Ільчишин Н.В., Матковської З.М.

за участі секретаря судового засідання: Скрутень Х.Б.

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Вераллія Україна",

на рішення Рівненського окружного адміністративного суду від 14 квітня 2025 року (суддя Зозуля Д.П., час ухвалення не зазначено, місце ухвалення м. Рівне, дата складання повного тексту 14.04.2025),

в адміністративній справі №460/2920/25 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Вераллія Україна" до Західного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків,

про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення,

встановив:

У лютому 2025 року позивач ТОВ "Вераллія Україна" звернувся в суд із адміністративним позовом до відповідача Західного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків, в якому просив визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення №966/33-00-07-05 від 29.10.2024 Західного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків.

Відповідач позовних вимог не визнав, в суді першої інстанції подав відзив на позовну заяву. Просив відмовити у задоволенні позовної заяви у повному обсязі.

Рішенням Рівненського окружного адміністративного суду від 14.04.2025 в задоволенні позову відмовлено повністю.

З цим рішенням суду першої інстанції не погодився позивач та оскаржив його в апеляційному порядку. Вважає апелянт, що при винесенні зазначеного рішення суд першої інстанції визнав встановленими обставини, що мають значення для справи, які є недоведеним, дійшов висновків, які не відповідають фактичним обставинам справи та допустив неправильне застосування норм матеріального права, а тому рішення суду підлягає скасуванню з підстав, викладених в апеляційній скарзі.

В обґрунтування апеляційних вимог апелянт зазначає, що порушення законодавчо встановлених термінів розрахунків по зовнішньоекономічному контракту, укладеному з нерезидентом Метор Glass s.r.o. (Чеська Республіка), відбулось у зв`язку з невиконанням контрагентом підрядних робіт, оскільки контрагент був позбавлений можливості виконати свій обов`язок щодо їх виконання через дію форс-мажорних обставин. Підтвердженням виникнення та закінчення дії форс-мажорних обставин є відповідна довідка уповноваженого органу (організації) країни розташування сторони зовнішньоекономічного договору (контракту) або третьої країни відповідно до умов цього договору (контракту). У зв`язку з повномасштабною інтервенцією країною-агресором підрядник Метор Glass s.r.o. не зміг вчасно виконати свої зобов`язання та надав сертифікат про виникнення форс-мажорних обставин №113С/5000/2023 від 13.09.2023 року. Отже, відповідно до абзацу першого п. 6 ст. 13 Закону України «Про валюту і валютні операції», перебіг строків та нарахування пені мають бути зупинені з 24 лютого 2022 року по 13 вересня 2023 року. Період дії форс-мажорних обставин завершився 13 вересня 2023 року. Період дії форс-мажорних обставин охоплений сертифікатом ТПП. З 14 вересня 2023 року перебіг строку поновився. Між 22 вересня 2021 року та 24 лютого 2022 року пройшло 156 днів, тобто на момент закінчення форс-мажорних обставин залишок строку: 365 - 156 = 209 днів. Отже, граничний строк розрахунків, враховуючи форс-мажорні обставини, становить (14 вересня 2023 + 209 днів) 10 травня 2024 року. 07.03.2024 підрядником Метор Glass s.r.o. роботи були завершені, про що був складений відповідний акт виконаних робіт. На переконання скаржника, порушення строків з боку ПрАТ «Вераллія Україна» не відбулося. Вважає апелянт, що суд першої інстанції до спірних правовідносин не правильно застосував норми матеріального права. У своїх діях позивач керувався принципом юридичної визначеності та передбачуваності правового регулювання (легітимного очікування), який є складовою верховенства права, та діяв добросовісно, законно і відповідно до чітко визначених приписів.

За результатами апеляційного розгляду апелянт просить скасувати рішення суду та ухвалити нове рішення, яким задовольнити позовні вимоги.

Відповідач подав відзив на апеляційну скаргу, повністю заперечуючи її доводи. Вважає, що оскаржуване податкове повідомлення-рішення є повністю правомірним та таким, яке винесено з дотриманням усіх норм чинного законодавства. Просить у задоволенні апеляційної скарги відмовити, а рішення суду залишити без змін.

Суд апеляційної інстанції заслухавши доповідь судді-доповідача, дослідивши матеріали справи та докази по справі, обговоривши доводи, межі та вимоги апеляційної скарги, перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду першої інстанції, вважає, що дана апеляційна скарга задоволенню не підлягає.

Судом встановлено такі фактичні обставини справи.

Приватне акціонерне товариство "Вераллія Україна" (Покупець) та компанія Metop Glass spolecnost s rucenim omezenym (Чеська Республіка) (Виконавець) укладено Договір підряду від 22.07.2021 №, відповідно до якого Виконавець зобов`язується виконати роботи - монтаж, підключення та пусконалагодження для фільтрування і очищення стічних вод, поставленого самим Виконавцем по Контракту 06052020 від 06.05.2020 відповідно до Переліку робіт у Додатку № 1 до даного Договору, а Замовник зобов`язується прийняти належним чином виконані роботи та оплатити їх в порядку та строки, передбачені цим договором. Місце виконання робіт - Україна, Рівненська обл., Рівненський район, с. Зоря, вулиця Промислова, буд. 1 (а.с.15 т.1).

Відповідно до п. 2 Договору загальна вартість робіт становить 27310,00 євро.

Пунктом 3 Договору передбачено, що строки виконання робіт - до кінця 2021 року. Роботи по даному договору вважаються завершеними з моменту підписання Акту виконаних робіт обома сторонами.

Згідно із п. 4 Договору - 100% передоплата до початку робіт.

Обов`язки та відповідальність сторін визначено в пункті 5 Договору. Сторони приймають на себе виконання зобов`язань, передбачених Договором, і несуть відповідальність за невиконання або неналежне виконання обов`язків, згідно з домовленістю сторін.

Відповідно до п.6 Договору підряду від 22.07.2021 №, при виникненні обставин непереборної сили (стихійного лиха, військових дій, ембарго, будь-яких законних чи незаконних дій чи рішень органів влади тощо) Сторони звільняються від відповідальності за невиконання своїх обов`язків на строк дії цих обставин. Строк дії форс-мажорних обставин підтверджується сертифікатом, що виданий Торгово-промисловою палатою країни або уповноваженою нею регіональною торгово-промисловою палатою, або в окремих випадках - офіційним документом підготовленим уповноваженим органом державної влади країни, який підтверджує настання обставин, що визначені як форс-мажорні у цьому Договорі. Сторона, яка зазнала дії форс-мажорних обставин, зобов`язана повідомити іншу сторону протягом 10 днів з моменту їх настання, надавши відповідне документальне підтвердження. Сторона, яка не повідомила про факт настання таких обставин, не звільняється від відповідальності за порушення зобов`язань.

Договір вступає в силу з моменту його підписання і діє до 31.12.2022 року, а в частині виконання Сторонами своїх зобов`язань за Договором - до повного їх виконання.

Компанією Metop Glass spolecnost s rucenim omezenym (Чеська Республіка) виставлено invoice №21/037 від 28.07.2021 на суму 27310,00 євро (а.с.25 т.1).

Відповідно до swift-повідомлення AT Креді Агріколь Банк (МФО 300614) та виписки по рахунку за 22.09.2021 ПрАТ "Вераллія Україна" здійснено 22.09.2021 переказ коштів в сумі 27310,00 євро з рахунку №UA03463 89 на рахунок №CZ16 компанії Metop Glass spolecnost s rucenim omezenym (Чеська Республіка), призначення платежу - prepayment for services to contract № dd 22.07.2021 (а.с.26 т.1).

01.03.2022 позивачем було отримано повідомлення від Метор Glass s.r.o. про настання форс-мажорних обставин у зв`язку із воєнними діями (а.с.28 т.1).

15.09.2022 ПрАТ "Вераллія Україна" звернулося з листом до Метор Glass з вимогою повернення грошових коштів (передплати) у сумі 27 310,00 Євро (а.с.31 т.1).

07.11.2022 ПрАТ "Вераллія Україна" отримала лист від Метор Glass, в якому йшлося, що на їхню думку у зв`язку з форс-мажорними обставинами строк валютного нагляду зупиняється. Контрагент запропонував продовжити співпрацю та завершити інсталяцію обладнання (а.с.35 т.1).

13.09.2023 ПрАТ "Вераллія Україна" отримало поштою Сертифікат Економічної палати Чеської республіки № 113С/5000/2023 про настання форс-мажорних обставин. Даним сертифікатом Економічна палата Чеської Республіки засвідчує форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили), а саме: російське військове вторгнення в Україну та введення воєнного стану із 05 год. 30 хв. 24 лютого 2022 року в Україні, який досі діє. Через військові дії неможливо забезпечити надійне та безпечне транспортування замовлених технологій та фахівців до місця призначення в Україні. Вищезазначені обставини не можна було передбачити або уникнути, і вони впливають на зобов`язання за Договором від 22.07.2021 №. З 24 лютого 2022 року до теперішнього часу Виконавець не може виконати зобов`язання за даним Договором (а.с.41 т.1).

13.12.2023 ПрАТ "Вераллія Україна" звернулося з вимогою до Метор Glass завершити роботи з монтажу, підключення та пусконалагодження обладнання (а.с.44 т.1).

ПрАТ "Вераллія Україна" (Замовник) та компанія Metop Glass s.r.o. (Виконавець) складено 07.03.2024 Акт приймання виконаних підрядних робіт про те, що роботи по Договору підряду від 22.07.2021 № здійснені Виконавцем у встановлений термін, у повному обсязі та з дотриманням усіх інших умов Договору. Вартість виконаних робіт склала 27310,00 євро. Зауважень щодо якості робіт до Виконавця не має (а.с.50 т.1).

01.10.2024 в результаті реорганізації ПрАТ Вераллія Україна перетворилось на ТОВ Вераллія Україна, у відповідності до Цивільного кодексу України до ТОВ Вералія Україна перейшли всі права та обов`язки ПрАТ Вераллія Україна.

На підставі п.п.20.1.4 п.20.1 ст.20, п.п.75.1.2 п.75.1 ст.75, п.п.78.1.1 п.78.1 ст.78, ст.79, п.82.2 ст.82 Податкового кодексу України, відповідно до повідомлення від 18.06.2024 №49/33-00-07-05 та наказу Західного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками від 18.06.2024 року №127 проведено документальну позапланову невиїзну перевірку ПрАТ "Вераллія Україна" () з питань дотримання вимог валютного законодавства за період з 01.05.2019 по 01.04.2024 року по контрактах від 27.09.2016 № 27.09.2016 (дата здійснення експортної операції 11.05.2019), від 22.07.2021 № (дата авансового платежу 22.09.2021), відповідно до отриманої інформації ДПС України від 02.11.2022 №13439/7/99-00-07-05- 02-07 про виявлені факти ненадходження в установлені Національним банком України граничні строки розрахунків грошових коштів чи товарів станом на 01.06.2020, 01.10.2022, наданої уповноваженим банком AT "Креді Агріколь Банк" (МФО 300614) (а.с.58 т.1).

Копію наказу Західного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків від 18.06.2024 року №127 Про проведення документальної позапланової невиїзної перевірки ПрАТ "Вераллія Україна" () та повідомлення про перевірку від 18.06.2024 №49/33-00-07-05, відповідно до вимог п.79.2 ст.79 ПК України, відправлено 18.06.2024 поштою на адресу ПрАТ "Вераллія Україна" з повідомленням про вручення (дата вручення - 25.06.2024).

Термін проведення перевірки зупинявся з 24.07.2024 по 03.09.2024 на підставі наказу Західного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками від 23.07.2024 №164 Про зупинення документальної позапланової невиїзної перевірки ПрАТ "Вераллія Україна" ().

Термін проведення перевірки продовжувався з 05.09.2024 по 20.09.2024 на підставі наказу Західного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками від 05.09.2024 №205 Про продовження документальної позапланової невиїзної перевірки ПрАТ "Вераллія Україна" ().

За результатами перевірки складено Акт від 27.09.2024 №637/33-00-07-05/22555135, яким встановлено порушення п. 3 ст. 13 Закону України від 21.06.2018 № 2473-VIII "Про валюту і валютні операції", а саме: несвоєчасне виконання нерезидентом компанією Metop Glass spolecnost s rucenim omezenym (Чеська Республіка) робіт по Договору підряду від 22.07.2021 №, а саме, по авансовій оплаті 22.09.2021 в сумі 27310,00 євро граничний термін виконання нерезидентом робіт 21.09.2022, дата першого дня перевищення граничного строку розрахунків 22.09.2022. Відповідно до Акту приймання виконаних підрядних робіт від 07.03.2024 нерезидентом виконано роботи з порушенням граничних строків розрахунків (кількість днів прострочення - 533 дні) (а.с.81 т.1).

На адресу Західного МУ ДПС по роботі з ВПП надійшло заперечення ПрАТ "Вераллія Україна" від 14.10.2024 року №268 (вх. №3576/6 від 15.10.2024) на акт документальної позапланової невиїзної перевірки від 27.09.2024 №637/33-00-07- 05/22555135 (а.с.93 т.1).

Західним МУ ДПС по роботі з ВПП надано відповідь на заперечення листом від 28.10.2024 №3948/6/33-00-07-05, яким ТОВ "Вераллія Україна" повідомлено про залишення заперечень без задоволення, а висновків акта перевірки - без змін.

На підставі акта від 27.09.2024 №637/33-00-07-05/22555135 винесено податкове повідомлення - рішення від 29.10.2024 року №966/33-00-07-05, яким за порушення п.3 ст.13 ЗУ Про валюту і валютні операції, на підставі п.п.54.3.3 п.54.3 ст.54 ПК України та згідно з п.5 ст.13 ЗУ Про валюту і валютні операції застосовано суму пені за порушення термінів розрахунків у сфері ЗЕД в розмірі 988851,40 грн (а.с.105 т.1).

Податкове повідомлення-рішення скеровано платнику податків листом від 29.10.2024 №3975/6/33-00-07-05 та вручено 11.11.2024 року.

Позивач подав скаргу до ДПС України №300 від 18.11.2024 (вх. ДПС №45074/6 від 22.11.2024) на податкове повідомлення-рішення від 29.10.2024 року №966/33-00-07-05 (а.с.112 т.1).

ДПС України розглянула скаргу ТОВ "Вераллія Україна" та рішенням від 15.01.2025 №1214/6/99-00-06-01-03-06 скаргу залишила без задоволення, а оскаржуване податкове повідомлення-рішення - без змін (а.с.134 т.1).

Не погоджуючись із зазначеним податковим повідомленням-рішенням, позивач звернувся із цим позовом до адміністративного суду.

Надаючи правову оцінку обставинам справи у взаємозв`язку з нормами законодавства, що регулюють спірні правовідносини, переглядаючи рішення суду першої інстанції на предмет законності та обґрунтованості в межах доводів і вимог апеляційної скарги позивача, колегія суддів враховує наступне.

Враховуючи вимоги частини 2 статті 19 Конституції України та частини 2 статті 2 КАС України, законодавцем визначено критерії для оцінювання рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень, які одночасно є принципами адміністративної процедури, що вироблені у практиці європейських країн.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, порядок їх адміністрування, права та обов`язки платників податків, компетенція контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулюються Податковим кодексом України від 02.12.2010 № 2755-VI (далі - ПК України).

Відповідно до підп. 20.1.4 п.20.1 ст.20 ПК України, контролюючі органи мають право, зокрема, проводити відповідно до законодавства перевірки і звірки платників податків.

Контролюючий орган зобов`язаний самостійно визначити суму грошових зобов`язань, зменшення (збільшення) суми бюджетного відшкодування та/або зменшення (збільшення) від`ємного значення об`єкта оподаткування податком на прибуток або від`ємного значення суми податку на додану вартість платника податків, передбачених цим Кодексом або іншим законодавством, або зменшення суми податку на доходи фізичних осіб, задекларовану до повернення з бюджету у зв`язку із використанням платником податку права на податкову знижку, якщо згідно з податковим та іншим законодавством особою, відповідальною за нарахування сум податкових зобов`язань з окремого податку або збору та/або іншого зобов`язання, контроль за сплатою якого покладено на контролюючі органи, застосування штрафних (фінансових) санкцій та нарахування пені, у тому числі за порушення у сфері зовнішньоекономічної діяльності, є контролюючий орган (підп.54.3.3 п.54.3 ст.54 ПК України).

Згідно з п.75.1 ст.75 ПК України, контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.

Документальною перевіркою вважається перевірка, предметом якої є своєчасність, достовірність, повнота нарахування та сплати усіх передбачених цим Кодексом податків та зборів, а також дотримання валютного та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, дотримання роботодавцем законодавства щодо укладення трудового договору, оформлення трудових відносин з працівниками (найманими особами) та яка проводиться на підставі податкових декларацій (розрахунків), фінансової, статистичної та іншої звітності, регістрів податкового та бухгалтерського обліку, ведення яких передбачено законом, первинних документів, які використовуються в бухгалтерському та податковому обліку і пов`язані з нарахуванням і сплатою податків та зборів, виконанням вимог іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, а також отриманих в установленому законодавством порядку контролюючим органом документів та податкової інформації, у тому числі за результатами перевірок інших платників податків (абзац перший підп. 75.1.2 п.75.1 ст.75 ПК України).

Відповідно до абзацу п`ятого підп. 75.1.2 п. 75.1 ст. 75 ПК України, документальна позапланова перевірка не передбачається у плані роботи контролюючого органу і проводиться за наявності хоча б однієї з підстав, визначених цим Кодексом.

Абзацом шостим цієї норми передбачено, що документальною виїзною перевіркою вважається перевірка, яка проводиться за місцезнаходженням платника податків чи місцем розташування об`єкта права власності, стосовно якого проводиться така перевірка.

Згідно з підпунктом 78.1.1 п.78.1 ст.78 ПК України, документальна позапланова перевірка здійснюється за наявності хоча б однієї з таких підстав: отримано податкову інформацію, що свідчить про порушення платником податків валютного, податкового законодавства, законодавства у сфері запобігання та протидії легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванню тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення та іншого не врегульованого цим Кодексом законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, якщо платник податків не надасть пояснення та їх документальні підтвердження на обов`язковий письмовий запит контролюючого органу, в якому зазначаються порушення цим платником податків відповідно валютного, податкового та іншого не врегульованого цим Кодексом законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, протягом 15 робочих днів з дня, наступного за днем отримання запиту.

Результати перевірок (крім камеральних та електронних перевірок) оформлюються у формі акта або довідки, які підписуються посадовими особами контролюючого органу та платниками податків або їх законними представниками (у разі наявності). У разі встановлення під час перевірки порушень складається акт. Якщо такі порушення відсутні, складається довідка (п.86.1 ст.86 ПК України).

Отже, здійснення перевірки є необхідною передумовою для прийняття податкового повідомлення-рішення у разі встановлення контролюючим органом порушень податкового, валютного та іншого законодавства.

Правові засади здійснення валютних операцій, валютного регулювання та валютного нагляду, права та обов`язки суб`єктів валютних операцій і уповноважених установ, відповідальність за порушення ними валютного законодавства визначені Законом України Про валюту і валютні операції від 21.06.2018 №2473-VIII, у редакції чинній на момент виникнення спірних правовідносин (далі - Закон №2473-VIII).

Відповідно до ч. 1 ст. 11 Закону № 2473-VIII, валютний нагляд в Україні здійснюється органами валютного нагляду та агентами валютного нагляду.

Згідно з ч. 4 ст. 11 Закону № 2473-VIII, органами валютного нагляду відповідно до цього Закону є Національний банк України та центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику. Органи валютного нагляду в межах своєї компетенції здійснюють нагляд за дотриманням резидентами та нерезидентами валютного законодавства.

Підпунктом 19-1.1.4 пункту 19-1.1 статті 19-1 ПК України встановлено, що на контролюючі органи покладено функцію зі здійснення контролю за встановленими законом строками проведення розрахунків в іноземній валюті.

Відповідно до частини першої ст. 13 Закону № 2473-VIII, Національний банк України має право встановлювати граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів.

Відповідно до ч. 2 ст. 13 Закону № 2473-VIII, у разі встановлення Національним банком України граничного строку розрахунків за операціями резидентів з експорту товарів грошові кошти підлягають зарахуванню на рахунки резидентів у банках України у строки, зазначені в договорах, але не пізніше строку та в обсязі, встановлених Національним банком України. Строк виплати заборгованості обчислюється з дня митного оформлення продукції, що експортується, а в разі експорту робіт, послуг, прав інтелектуальної власності та (або) інших немайнових прав - з дня оформлення у письмовій формі (у паперовому або електронному вигляді) акта, рахунка (інвойсу) або іншого документа, що засвідчує їх надання.

Згідно з частиною п`ятою вказаної норми передбачено, що порушення резидентами строку розрахунків, встановленого згідно із цією статтею, тягне за собою нарахування пені за кожний день прострочення в розмірі 0,3 відсотка суми неодержаних грошових коштів за договором (вартості недопоставленого товару) у національній валюті (у разі здійснення розрахунків за зовнішньоекономічним договором (контрактом) у національній валюті) або в іноземній валюті, перерахованій у національну валюту за курсом Національного банку України, встановленим на день виникнення заборгованості. Загальний розмір нарахованої пені не може перевищувати суми неодержаних грошових коштів за договором (вартості недопоставленого товару).

Таким чином, за порушення граничних строків розрахунків, що встановлюються Національним банком України встановлено відповідальність у вигляді пені.

Центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, за результатами перевірки стягує у встановленому законом порядку з резидентів пеню, передбачену частиною п`ятою цієї статті (часина восьма статті 13 Закону №2473-VIII).

Отже, контролюючий (податковий) орган здійснює контроль за встановленими законом строками проведення розрахунків в іноземній валюті та у разі встановлення порушень таких строків нараховує пеню у визначених розмірах.

Пунктом 21 розділу ІІ Положення про заходи захисту та визначення порядку здійснення окремих операцій в іноземній валюті, затвердженого Постановою Правління НБУ від 02.01.2019 № 5, із змінами і доповненнями, встановлено, що граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів становлять 365 календарних днів.

На підставі Указу Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 Правлінням НБУ прийнято Постанову від 24.02.2022 № 18 Про роботу банківської системи в період запровадження воєнного стану, якою встановлено з 05 квітня 2022 року граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів - 180 календарних днів. Для операцій, що проведені до 05.04.2022, граничні строки розрахунків становлять 365 календарних днів.

Постановою Правління НБУ № 68 від 04 квітня 2022 року Постанову №18 було доповнено, зокрема пунктами наступного змісту: " 142. Граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів становлять 90 календарних днів та застосовуються до операцій, здійснених з 05 квітня 2022 року"; " 144. Розрахунки за операціями резидентів з експорту та імпорту товарів здійснюються не пізніше строку, визначеного в пункті 142 цієї постанови, з урахуванням вимог пункту 143 цієї постанови в повному обсязі, з урахуванням вимог пункту 143 цієї постанови стосовно операцій з експорту, імпорту товарів у незначній сумі (уключаючи незавершені розрахунки за операцією). Грошові кошти від нерезидента за операціями резидента з експорту товарів підлягають зарахуванню на рахунок резидента в банку в Україні".

В подальшому, до пункту 142 Постанови №18 вносились зміни і з 07 червня 2022 року цифри "90" було замінено цифрами "120", а з 07 липня 2022 року - цифри "120" замінено цифрами "180" (постанови Правління НБУ №113, №142 відповідно).

Відповідно до пункту 2 статті 13 Закону №2473-VШ, у разі встановлення Національним банком України граничного строку розрахунків за операціями резидентів з експорту товарів, грошові кошти підлягають зарахуванню на рахунки резидентів у банках України у строки, зазначені в договорах, але не пізніше строку та в обсязі, встановлених НБУ. Строк виплати заборгованості обчислюється з дня митного оформлення продукції, що експортується, а в разі експорту робіт, послуг, прав інтелектуальної власності та (або) інших немайнових прав - з дня оформлення у письмовій формі (у паперовому або електронному вигляді) акта, рахунка (інвойсу) або іншого документа, що засвідчує їх надання.

Таким чином, за загальним правилом експорт товарів має здійснюватися у строки, зазначені у договорах, але не пізніше граничного строку розрахунків, встановленого НБУ, що обчислюється з дня здійснення авансового платежу (попередньої плати). До 05 квітня 2022 року такі граничні строки розрахунків становили 365 календарних днів. З огляду на введення в Україні воєнного стану НБУ змінив граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту. Відповідно до указаних змін у період з 05 квітня 2022 року по 07 червня 2022 року такі строки становили 90 календарних днів, з 07 червня 2022 року по 07 липня 2022 року - 120 календарних днів, з 07 липня 2022 року - 180 календарних днів. При цьому змінені Постановою №18 строки застосовуються лише до операцій, що здійснені з 05 квітня 2022 року.

Порушення резидентами строку розрахунків, встановленого згідно із цією статтею, тягне за собою нарахування пені за кожний день прострочення в розмірі 0,3 відсотка суми неодержаних грошових коштів за договором (вартості недопоставленого товару) у національній валюті (у разі здійснення розрахунків за зовнішньоекономічним договором (контрактом) у національній валюті) або в іноземній валюті, перерахованій у національну валюту за курсом Національного банку України, встановленим на день виникнення заборгованості. Загальний розмір нарахованої пені не може перевищувати суми неодержаних грошових коштів за договором (вартості недопоставленого товару) (частина п`ята статті 13 Закону №2473-VIII).

Водночас, частина шоста статті 13 Закону №2473-VIII передбачає, що у разі якщо виконання договору, передбаченого частинами другою або третьою цієї статті, зупиняється у зв`язку з виникненням форс-мажорних обставин, перебіг строку розрахунків, установленого згідно з частиною першою цієї статті, та нарахування пені відповідно до частини п`ятої цієї статті зупиняється на весь період дії форс-мажорних обставин та поновлюється з дня, наступного за днем закінчення дії таких обставин. Підтвердженням виникнення та закінчення дії форс-мажорних обставин є відповідна довідка уповноваженої організації (органу) країни розташування сторони зовнішньоекономічного договору (контракту) або третьої країни відповідно до умов цього договору (контракту).

Отже, у разі зупинення виконання господарської операції, яке зумовлене виникненням форс-мажорних обставин, зупиняється як перебіг строку розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів, так і нарахування пені на весь період дії форс-мажорних обставин.

Тобто, законодавцем передбачено випадок не застосування фінансової відповідальності у вигляді нарахування пені (зупинення строку нарахування пені) лише у разі виникнення форс-мажорних обставин, які унеможливлюють виконання контрагентом договору.

У розглядуваній справі встановлено, що між ПрАТ "Вераллія Україна" (Покупець) та компанія «Метор Glass s.r.o.» (Чеська Республіка) (Виконавець) укладено Договір підряду від 22.07.2021 №, відповідно до якого Виконавець зобов`язується виконати роботи - монтаж, підключення та пусконалагодження для фільтрування і очищення стічних вод, поставленого самим Виконавцем по Контракту 06052020 від 06.05.2020 відповідно до Переліку робіт у Додатку № 1 до даного Договору, а Замовник зобов`язується прийняти належним чином виконані роботи та оплатити їх в порядку та строки, передбачені цим договором. Місце виконання робіт - Україна, Рівненська обл., Рівненський район, с. Зоря, вулиця Промислова, буд. 1.

Граничний термін виконання нерезидентом робіт 21.09.2022, дата першого дня перевищення граничного строку розрахунків 22.09.2022.

ПрАТ "Вераллія Україна" (Замовник) та компанія «Метор Glass s.r.o.» (Виконавець) складено 07.03.2024 Акт приймання виконаних підрядних робіт про те, що роботи по Договору підряду від 22.07.2021 № здійснені Виконавцем у встановлений термін, у повному обсязі та з дотриманням усіх інших умов Договору.

За наслідками проведеної посадовими особами відповідача документальної позапланової невиїзної перевірки ПрАТ "Вераллія Україна" встановлено несвоєчасне виконання нерезидентом компанією «Метор Glass s.r.o.» (Чеська Республіка) робіт по Договору підряду від 22.07.2021 №, зокрема, по авансовій оплаті 22.09.2021 в сумі 27310,00 євро з порушенням граничних строків розрахунків (кількість днів прострочення - 533 дні).

Надаючи правову оцінку доводами позивача про наявність підстав для звільнення його від відповідальності за порушення строків розрахунків у сфері зовнішньоекономічної діяльності у зв`язку з випадком надзвичайних та невідворотних обставин (форс-мажору), що засвідчувались сертифікатом Економічної палати Чеської республіки №113С/5000/2023 від 13.09.2023, суд першої інстанції вірно врахував наступне.

Суд встановив, що форс-мажорною обставиною, за висновками Економічної палати Чеської республіки, є військова агресія російської федерації проти України, що стало підставою для введення воєнного стану (обмеження, регламентовані умовами відповідних рішень та актами державних органів влади).

Так, Указом Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24 лютого 2022 року №64/2022, затвердженого Законом України від 24 лютого 2022 року № 2102-IX, в Україні введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб, у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України. В подальшому строк дії воєнного стану неодноразово продовжувався і останній триває до теперішнього часу.

Нормативне визначення форс-мажору закріплено у ч. 2 ст. 14-1 Закону України Про торгово-промислові палати в Україні від 02.12.1997 №671/97-ВР, у редакції чинній на момент виникнення спірних правовідносин, (далі - Закон № 671/97-ВР), у відповідності до якої форс-мажорними обставинами (обставинами непереборної сили) є надзвичайні та невідворотні обставини, що об`єктивно унеможливлюють виконання зобов`язань, передбачених умовами договору (контракту, угоди тощо), обов`язків згідно із законодавчими та іншими нормативними актами, а саме: загроза війни, збройний конфлікт або серйозна погроза такого конфлікту, включаючи але не обмежуючись ворожими атаками, блокадами, військовим ембарго, дії іноземного ворога, загальна військова мобілізація, військові дії, оголошена та неоголошена війна, дії суспільного ворога, збурення, акти тероризму, диверсії, піратства, безлади, вторгнення, блокада, революція, заколот, повстання, масові заворушення, введення комендантської години, карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України, експропріація, примусове вилучення, захоплення підприємств, реквізиція, громадська демонстрація, блокада, страйк, аварія, протиправні дії третіх осіб, пожежа, вибух, тривалі перерви в роботі транспорту, регламентовані умовами відповідних рішень та актами державних органів влади, закриття морських проток, ембарго, заборона (обмеження) експорту/імпорту тощо, а також викликані винятковими погодними умовами і стихійним лихом, а саме: епідемія, сильний шторм, циклон, ураган, торнадо, буревій, повінь, нагромадження снігу, ожеледь, град, заморозки, замерзання моря, проток, портів, перевалів, землетрус, блискавка, пожежа, посуха, просідання і зсув ґрунту, інші стихійні лиха тощо.

Торгово-промислова палата України та уповноважені нею регіональні торгово-промислові палати засвідчують форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили) та видають сертифікат про такі обставини протягом семи днів з дня звернення суб`єкта господарської діяльності за собівартістю. Сертифікат про форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили) для суб`єктів малого підприємництва видається безкоштовно (ч.1 ст.14-1 наведеного вище Закону).

У статті 3.3 Регламенту засвідчення Торгово-промисловою палатою України та регіональними торгово-промисловими палатами форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили), затвердженого рішенням Президії Торгово-промислової Палати від 18 грудня 2014 року № 44 (5), вказано, що сертифікат (в певних договорах, законодавчих і нормативних актах згадується також як висновок, довідка, підтвердження) про форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили) (далі - сертифікат) - це документ, за затвердженими Президією ТПП України відповідними формами, який засвідчує настання форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили), виданий ТПП України або регіональною торгово-промисловою палатою згідно з чинним законодавством, умовами договору (контракту, угоди тощо) та цим Регламентом.

Регіональні торгово-промислові палати здійснюють засвідчення форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили) відповідно до умов договорів, контрактів, типових договорів, угод тощо між резидентами, норм законодавства, відомчих нормативних актів, органів місцевого самоврядування, в яких безпосередньо передбачено віднесення такої функції до компетенції регіональних торгово-промислових палат / відповідної регіональної ТПП (стаття 4.2 Регламенту).

При цьому, відповідно до статті 6.10. Регламенту, якщо уповноважена особа на підставі аналізу наданих заявником документів, даних, інформації, доказів дійшла до висновку про наявність форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили), які об`єктивно унеможливили/унеможливлюють виконання зобов`язання заявника, термін виконання якого настав або настане найближчим часом, то вона приймає рішення про засвідчення форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили).

Відповідно до розпорядження Торгово-промислової палати України № 3 від 25 лютого 2022 року Про процедуру засвідчення форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили) у період дії воєнного стану на території України тимчасово, на період воєнного стану на території України до припинення або скасування воєнного стану на території України, уповноважені регіональні торгово-промислові палати мають право за зверненням суб`єктів господарської діяльності та фізичних осіб, засвідчувати форс-мажорні обставини з усіх питань, що належать до компетенції ТПП України, в тому числі передбачених пунктом 4.2 Регламенту засвідчення Торгово-промислового палатою України та регіональними торгово-промисловими палатами форс мажорних обставин, який затверджено Рішенням Президії ТПП України від 18 грудня 2014 року № 44 (5) (із змінами та доповненнями).

Відповідно до практики Верховного Суду посилання на наявність обставин форс-мажору використовується стороною, яка позбавлена можливості виконувати договірні зобов`язання належним чином, для того, щоб уникнути застосування до неї негативних наслідків такого невиконання. Інша ж сторона договору може доводити лише невиконання/неналежне договору контрагентом, а не наявність у нього форс-мажорних обставин (як обставин, які звільняють сторону від відповідальності за невиконання). Доведення наявності непереборної сили покладається на особу, яка порушила зобов`язання. Саме вона має подавати відповідні докази в разі виникнення спору (постанови Верховного Суду від 15.06.2018 у справі №915/531/17, від 26.05.2020 у справі №918/289/19, від 17.12.2020 у справі №913/785/17, від 30.11.2021 у справі №913/785/17 та від 07.06.2023 у справі №906/540/22).

Висновки про те, що форс-мажорні обставини не мають преюдиційного характеру і при їх виникненні сторона, яка посилається на них як на підставу неможливості виконання зобов`язання, повинна довести наявність таких обставин не тільки самих по собі, але й те, що ці обставини були форс-мажорними саме для цього конкретного випадку виконання господарського зобов`язання містяться також у постановах Верховного Суду від 15.06.2018 у справі № 915/531/17, від 26.05.2020 у справі № 918/289/19, від 17.12.2020 у справі №913/785/17, від 30.11.2021 у справі №913/785/17.

У постанові Верховного Суду від 21.01.2025 у справі №320/5391/23 зазначено наступне: Форс-мажорні обставини не мають преюдиційного (заздалегідь встановленого) характеру. У разі їх виникнення сторона, яка посилається на дію форс-мажорних обставин, повинна довести їх наявність не тільки самих по собі, але і те, що вони були форс-мажорними саме для цього конкретного випадку. Сертифікат Торгово-промислової палати України не є єдиним доказом існування форс-мажорних обставин. Обставина форс-мажору має оцінюватись судом з урахуванням встановлених обставин справи та у сукупності з іншими доказами. Саме суд повинен на підставі наявних у матеріалах справи доказів встановити, чи дійсно такі обставини, на які посилається сторона, є надзвичайними і невідворотними, що об`єктивно унеможливили належне виконання стороною свого обов`язку. Має встановлюватися (доводитися) вплив обставин непереборної сили, засвідчених відповідними сертифікатами Торгово-промислової палати України, на неможливість платника податку належним чином виконувати свої зобов`язання і на зміну його економічного стану цими форс-мажорними обставинами. Ці фактори мають перебувати у причинно-наслідковому зв`язку. Ключовою ознакою форс-мажору є причинно-наслідковий зв`язок між форс-мажорними обставинами та неможливістю виконати конкретне зобов`язання. Форс-мажор (обставини непереборної сили) - це надзвичайні та невідворотні обставини, настання яких призвело до об`єктивної неможливості виконати зобов`язання. Водночас сама по собі, зокрема, збройна агресія проти України, воєнний стан, не може автоматично означати звільнення від виконання будь-ким будь-яких зобов`язань, незалежно від того, існує реальна можливість їх виконати чи ні.

Отже, сертифікат торгово-промислової палати, який підтверджує наявність форс- мажорних обставин, не може вважатися беззаперечним доказом неможливості виконання зобов`язання, а повинен критично оцінюватися судом з урахуванням встановлених обставин справи та характеру зобов`язання.

Ключовою ознакою форс-мажору є причинно-наслідковий зв`язок між форс-мажорними обставинами та неможливістю виконати конкретне зобов`язання. Разом з тим, сама по собі, зокрема, збройна агресія проти України, девальвація гривні, воєнний стан, не може автоматично означати звільнення від виконання будь-ким будь-яких зобов`язань, незалежно від того, існує реальна можливість їх виконати чи ні. Воєнний стан, як обставини непереборної сили, звільняє від відповідальності лише у разі, якщо саме внаслідок пов`язаних із нею обставин компанія/фізична особа не змогла виконати ті чи інші зобов`язання.

Такий підхід застосовано Верховним Судом у складі у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду під час розгляду справи №520/2941/24 та ухвалення у ній постанови від 27 лютого 2025 року.

Суд апеляційної інстанції враховує, що відомості, які зазначені в наданих позивачем сертифікатах, носять загальний інформаційний характер та констатують абстрактний факт без доведення причинно-наслідкового зв`язку у конкретному зобов`язанні/обов`язку.

Неможливість виконання зобов`язання/обов`язку особа повинна підтверджувати документально в залежності від її дійсних обставин, що унеможливлюють виконання на підставі вимог законодавства. Обставини військової агресії на території України не є автоматичною, безумовною підставою, яка підтверджує відсутність можливості виконання зобов`язання/обов`язку.

Встановлено, що ході проведення Західним міжрегіональним управлінням ДПС по роботі з ВПП документальної позапланової невиїзної перевірки ПрАТ "Вераллія Україна" було направлено ПрАТ "Вераллія Україна" запити від 16.08.2024 №2980/6/33-00-07-05, від 05.09.2024 №3218/6/33-00-07-05 про надання інформації та її документального підтвердження щодо причин несвоєчасного виконання робіт компанією «Метор Glass s.r.o.» (Чеська Республіка) по Договору підряду від 22.07.2021 № та ведення претензійно- позовної роботи по вказаному Договору.

На вищезазначені запити ПрАТ "Вераллія Україна" листом від 30.08.2023 №231 документи та пояснення не надано.

ПрАТ "Вераллія Україна" листом від 18.09.2024 №246 надано наступні пояснення, що додаткові угоди до Договору підряду від 22.07.2021 №7 не укладались. Недотримання строків виконання робіт компанією-підрядником було зумовлене організаційно-технічними причинами, несприятливими погодними умовами та складністю будівельного проекту. ПрАТ "Вераллія Україна" не зверталось з позовною заявою до суду про стягнення з нерезидента заборгованості. ПрАТ "Вераллія Україна" не зверталось до уповноважених органів Чеської Республіки про стягнення заборгованості з нерезидента. ПрАТ "Вераллія Україна" 23.12.2023 направлялась вимога про завершення будівельних робіт.

Отже, ні судом першої інстанції, ні апеляційної інстанції не встановлено будь-яких обставин непереборної сили, які призвели або могли б призвести до неможливості виконання робіт нерезидентом контрагентом позивача по виконанню умов Договору підряду від 22.07.2021 №7. При тому відомості, які зазначені в наданому позивачем сертифікаті, носять загальний інформаційний характер та констатують абстрактний факт без доведення причинно-наслідкового зв`язку у конкретному зобов`язанні/обов`язку.

Вірно звернув увагу суд першої інстанції, що контрагентом позивача у період воєнного стану було виконано вимоги контракту. Матеріали справи не містять довідки уповноваженої організації (органу) країни розташування сторони зовнішньоекономічного контракту, яка б підтверджувала закінчення дії форс-мажорних обставин.

Крім того, відповідно до ч.4 ст.13 Закону № 2473-VIII за окремими операціями з експорту та імпорту товарів граничні строки розрахунків, встановлені Національним банком України, можуть бути подовжені центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері економічного розвитку, шляхом видачі висновку.

До перевірки ПрАТ "Вераллія Україна" не представлено висновку Міністерства економіки України на продовження строків розрахунків по Договору підряду від 22.07.2021 №, укладеному з компанією «Метор Glass s.r.o.» (Чеська Республіка). Не було і представлено ухвали суду про прийняття позовної заяви резидента про стягнення з нерезидента заборгованості, що виникла внаслідок недотримання нерезидентом строку, передбаченого зовнішньоекономічним Договором підряду від 22.07.2021 №.

З урахуванням встановленого, суд першої інстанції дійшов правильного висновку про не обґрунтованість та безпідставність вимог позовної заяви, у задоволенні яких слід відмовити, визнавши правомірним оскаржуване податкове повідомлення-рішення №966/33-00-07-05 від 19.10.2024 року.

Статтею 316 КАС України передбачено, що суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

З урахуванням наведених вище норм законодавства та фактичних обставин справи, суд апеляційної інстанції приходить до висновку, що судом першої інстанції всебічно з`ясовано обставини справи, рішення суду першої інстанції винесено з дотриманням норм матеріального і процесуального права, доводи апеляційної скарги висновків суду першої інстанції не спростовують, а тому немає підстав для його скасування.

Суд апеляційної інстанції також зазначає, що відповідно до п.2 ч.5 ст.328 КАС України, не підлягають касаційному оскарженню судові рішення у справах незначної складності та інших справах, розглянутих за правилами спрощеного позовного провадження (крім справ, які відповідно до цього Кодексу розглядаються за правилами загального позовного провадження).

Проаналізувавши характер спірних правовідносин, предмет доказування, склад учасників справи, та враховуючи, що дану адміністративну справу було розглянуто судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження, суд апеляційної інстанції зазначає, що дана адміністративна справа є справою незначної складності, а тому рішення суду апеляційної інстанції не підлягає касаційному оскарженню, крім випадків, передбачених пунктом 2 частини 5статті 328 КАС України.

Керуючись ст.ст. 243, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України, суд

постановив:

Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Вераллія Україна" залишити без задоволення.

Рішення Рівненського окружного адміністративного суду від 14 квітня 2025 року в адміністративній справі №460/2920/25 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Вераллія Україна" до Західного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її ухвалення і касаційному оскарженню не підлягає, крім випадків, передбачених пунктом 2 частини 5 статті 328 КАС України, шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуючий суддя В. В. Гуляк
судді Н. В. Ільчишин
З. М. Матковська
Повний текст постанови суду у зв`язку з перебування судді Ільчишин Н.В. у відпустці в період з 04.03.2026 року по 18.03.2026 року складено 19.03.2026 року