Справа № 160/26287/25
Суддя: Врона Олена Віталіївна
Дата ухвалення: 2026-03-17 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді Врони О. В.
розглянувши у письмовому провадженні у місті Дніпро адміністративну справу за позовною заявою Товариства з обмеженою відповідальністю "ІНДУСТРІАЛЬНА ГРУПА ЮКРАН" до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення,-
Позовні вимоги обґрунтовані посиланням на те, що Головне управління ДПС у Дніпропетровській області за результатами проведеної документальної позапланової виїзної перевірки товариства дійшло хибних висновків про порушення позивачем ч. 3 ст.13 Закону України «Про валюту і валютні операції», і нарахування на підставі ч.5 ст.13 цього закону пені за порушення термінів розрахунків у сфері ЗЕД.
Відповідно до ч.6 ст.12, ч.1, 2 ст. 257, ч.1 ст.260 Кодексу адміністративного судочинства України зазначена справа є справою незначної складності та розглядається за правилами спрощеного позовного провадження. Питання про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження суд вирішує в ухвалі про відкриття провадження.
За ч. 5 ст. 262 КАС України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше.
Головним управлінням ДПС у Дніпропетровській області подано до суду відзив на позовну заяву.
Відповідач зокрема, звертає увагу на пропущення позивачем граничних строків розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів.
Підприємством до перевірки не надано документу, який є підтвердженням виникнення та закінчення дії форс-мажорних обставин згідно законодавства та не надано документів в підтвердження здійснення позовної роботи.
ТОВ «ІНДУСТРІАЛЬНА ГРУПА ЮКРАН» у відповіді на відзив з приводу порушення граничних строків для розрахунку вказує, що відповідачем не було взято до уваги ціль та мету встановлення граничних строків для здійснення валютних операцій.
Валютні операції здійснюються без обмежень відповідно до законодавства України, крім випадків, встановлених законами України, що регулюють відносини у сферах забезпечення національної безпеки, запобігання та протидії легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, або фінансуванню тероризму чи фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення, виконання взятих Україною зобов`язань за міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, а також випадків запровадження Національним банком України відповідно до цього Закону заходів захисту.
Як вбачається з положень ч. 3 ст. 13 Закону України No 2473-VIII встановлення граничних строків для розрахунку відбувається за для дотримання норм чинного законодавства у тому числі і для запобігання та протидії легалізації (відмиванню) доходів або фінансуванню тероризму.
Служба безпеки України не погодила видачу дозволів, хоча усі документи були готові для отримання товару по контракту і весь процес було зупинено лише на підставі формальних зауважень.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 14.10.2025 за клопотанням позивача витребувано у Служби безпеки України належним чином засвідчену копію листа №5/6-100/Д/П від 12.06.2023.
12.12.2025 на виконання ухвали суду від Служби безпеки України надійшла належним чином засвідчена копія листа №5/6-100/Д/П від 12.06.2023.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 09.01.2026 перейдено до розгляду справи за правилами загального позовного провадження. Підготовче засідання призначено на 10.02.2026 року о 10:30 год.
10.02.2026 судом закрито підготовче провадження і призначено справу до судового розгляду по суті на 24.02.2026 об 13:00 год.
24.02.2026 представник позивача, належним чином повідомлений про дату і час судового засідання, не з`явився, про причини не повідомив. Судом на підставі ч. 3 ст. 194, ч.9 ст. 205 КАС України ухвалено продовжити розгляд справи в порядку письмового провадження.
В період з 02.03.2026 по 16.03.2026 суддя знаходилась на лікарняному, що підтверджується довідкою Відділу управління персоналом Дніпропетровського окружного адміністративного суду.
Справа розглянута в перший день виходу судді з лікарняного.
Дослідивши письмові докази, наявні в матеріалах справи в їх сукупності, проаналізувавши норми чинного законодавства України, вислухавши представників сторін, суд встановив наступні обставини.
За результатами документальної позапланової виїзної перевірки Товариства, Головним управлінням ДПС у Дніпропетровській області було прийнято акт від 18.04.2025 року №1776/04-36-07-09-/40917833.
Умови поставки: Продавець поставляє товар автомобільним транспортом з завантаженням наливом, на умовах, зазначених у додаткових угодах до цього контракту.
Загальна вартість контракту дорівнює ціні товару, зазначеній у додатках до контракту та включає в себе вартість пакування та транспортування.
Валюта контракту: долар США.
Умови оплати: оплата за поставлений товар здійснюється в доларах США, банківським переказом шляхом перерахування на вказаний продавцем рахунок згідно попередньої оплати 100% протягом трьох банківських днів з дати підписання контракту. Датою платежу вважається дата зарахування грошових коштів на розрахунковий рахунок продавця.
Термін дії контракту: цей контракт набирає чинності з моменту його підписання уповноваженими представниками сторін, і діє до 30.10.2022р., а у відношенні грошових рахунків до повного виконання сторонами своїх зобов`язань.
Назва нерезидента: компанія «Cakir Asit Kimyevi Maddeler Geri Donusum Nakliyat Tarim Urunleri Sanayi Ve Ticaret A.S.», Туреччина. Юридична адреса: Туреччина, м. Бандірма, провінція Балікесір, микрорайон Кайаджік 1750, вул. 22. Банківські реквізити: Bank: HalkBank A.S., Бандирська філія. м. Бандирма, провінція Балікесір, вул. Еулюл Махаллесі Ататюрк, 17, вітд. №1. Swift Code: TRHBTR2A. IBAN: TR42 0001 2001 5660 0053 1000 80.
Додатковою угодою від 06.09.2022 №1 до контракту внесено наступні зміни: п. 1.1. контракту щодо постачання кислоти сірчаної, технічної наливом у автоцистернах кількістю 3 одиниці, вагою 75 тн, ціна за тонну товару 430,00 доларів США;
Загальна вартість цієї партії товару становить 32 250,00 доларів США;
Строк відвантаження цієї партії товару з заводу виробника до 18.вересня 2022 року;
Умови постачання СРТ Україна, м. Дрогобич відповідно до міжнародних правил «Інкотермс 2020».
Позивач оскаржив вказане податкове повідомлення-рішення до Державної податкової служби України.
Рішенням Державної податкової служби України №21202/с/99-06-01-03-06 від 23.07.2025 залишено без змін ППР Головного управління ДПС у Дніпропетровській області від 09.05.2025 №.

Не погодившись з податковим повідомленням-рішенням Головного управління ДПС у Дніпропетровській області від 09.05.2025 року №, позивач з відповідним позовом звернувся до суду.

При вирішенні спору суд виходить з наступного.

Згідно ч. 2 ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно ст. 1 Закону України «Про зовнішньоекономічну діяльність» від 16.04.1991 №959-ХІІ (Закон №959-ХІІ) встановлено, що господарська діяльність - будь-яка діяльність, в тому числі підприємницька, пов`язана з виробництвом і обміном матеріальних та нематеріальних благ, що виступають у формі товару.

Зовнішньоекономічна діяльність - діяльність суб`єктів господарської діяльності України та іноземних суб`єктів господарської діяльності, а також діяльність державних замовників з оборонного замовлення у випадках, визначених законами України, побудована на взаємовідносинах між ними, що має місце як на території України, так і за її межами.

Правові засади здійснення валютних операцій, валютного регулювання та валютного нагляду, права та обов`язки суб`єктів валютних операцій і уповноважених установ визначає Закон України «Про валюту і валютні операції» № 2473-VIII від 21.06.2018 (Закон №2473-VIII ). Цей закон також встановлює відповідальність за порушення валютного законодавства.

За визначенням у ст. 1 Закону № 2473-VIII, валютна операція - операція, що має хоча б одну з таких ознак: а) операція, пов`язана з переходом права власності на валютні цінності та (або) права вимоги і пов`язаних з цим зобов`язань, предметом яких є валютні цінності, між резидентами, нерезидентами, а також резидентами і нерезидентами, крім операцій, що здійснюються між резидентами, якщо такими валютними цінностями є національна валюта; б) торгівля валютними цінностями; в) транскордонний переказ валютних цінностей та транскордонне переміщення валютних цінностей;

Валютне регулювання - діяльність Національного банку України та в установлених цим Законом випадках Кабінету Міністрів України, спрямована на регламентацію здійснення валютних операцій суб`єктами валютних операцій і уповноваженими установами; валютний нагляд - система заходів, спрямованих на забезпечення дотримання суб`єктами валютних операцій і уповноваженими установами валютного законодавства.

Резиденти: а) фізичні особи (громадяни України, іноземні громадяни, особи без громадянства), які мають постійне місце проживання на території України, у тому числі ті, які тимчасово перебувають за межами України; б) фізичні особи - підприємці, зареєстровані згідно із законодавством України; в) юридичні особи та інші суб`єкти господарювання з місцезнаходженням на території України, які здійснюють свою діяльність відповідно до законодавства України; г) дипломатичні, консульські, торговельні та інші офіційні представництва України за кордоном, що мають імунітет і дипломатичні привілеї, а також філії та представництва підприємств і організацій України за кордоном, що не здійснюють підприємницької діяльності відповідно до законодавства України; ґ) відокремлені підрозділи юридичних осіб, зазначених в підпункті «б» пункту 8 частини першої цієї статті, а саме філії, представництва, відділення або інші відокремлені підрозділи, що не мають статусу юридичної особи та здійснюють підприємницьку діяльність від імені юридичної особи на території України.

Відповідно до ч. 1 ст. 3 Закону № 2473-VIII відносини, що виникають у сфері здійснення валютних операцій, валютного регулювання і валютного нагляду, регулюються Конституцією України, цим Законом, іншими законами України, а також нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до цього Закону.

Статтею 4 Закону №2473-VIII встановлено, що валютні операції здійснюються без обмежень відповідно до законодавства України, крім випадків, встановлених законами України, що регулюють відносини у сферах забезпечення національної безпеки, запобігання та протидії легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, або фінансуванню тероризму чи фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення, виконання взятих Україною зобов`язань за міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, а також випадків запровадження Національним банком України відповідно до цього Закону заходів захисту.

Свобода здійснення валютних операцій забезпечується шляхом дотримання принципів валютного регулювання, встановлених цим Законом.

Резиденти з урахуванням обмежень, визначених цим Законом та іншими законами України, мають право відкривати рахунки в іноземних фінансових установах та здійснювати через такі рахунки валютні операції.

Нерезиденти з урахуванням обмежень, визначених цим Законом та іншими законами України, мають право відкривати рахунки в українських фінансових установах та здійснювати через такі рахунки валютні операції.

Резиденти мають право придбавати валютні цінності за кордоном, здійснювати їх транскордонне переміщення та (або) транскордонний переказ з урахуванням обмежень, визначених цим Законом.

У сфері здійснення валютних операцій нерезиденти мають усі права, надані резидентам.

Положеннями частин 3, 6, 9, 10 Закону № 2473-VIII визначено, що валютний нагляд відповідно до частини другої цієї статті здійснюється органами валютного нагляду та агентами валютного нагляду без втручання у відповідні валютні операції та діяльність суб`єктів таких операцій, крім випадків запобігання агентами валютного нагляду проведенню валютних операцій, що не відповідають вимогам валютного законодавства.

Центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, здійснює валютний нагляд за дотриманням резидентами (крім уповноважених установ) та нерезидентами вимог валютного законодавства.

Органи валютного нагляду мають право проводити перевірки з питань дотримання вимог валютного законодавства визначеними частинами п`ятою і шостою цієї статті суб`єктами здійснення таких операцій. Під час проведення перевірок з питань дотримання вимог валютного законодавства органи валютного нагляду мають право вимагати від агентів валютного нагляду та інших осіб, які є об`єктом таких перевірок, надання доступу до систем автоматизації валютних операцій, підтвердних документів та іншої інформації про валютні операції, а також пояснень щодо проведених валютних операцій, а агенти валютного нагляду та інші особи, які є об`єктом таких перевірок, зобов`язані безоплатно надавати відповідний доступ, пояснення, документи та іншу інформацію.

У разі виявлення порушень валютного законодавства органи валютного нагляду мають право вимагати від агентів валютного нагляду та інших осіб, які є об`єктом таких перевірок і допустили такі порушення, дотримання вимог валютного законодавства та застосовувати заходи впливу, передбачені законом.

Національний банк України у визначеному ним порядку здійснює валютний нагляд за уповноваженими установами (ч. 5 ст. 11 Закону № 2473-VIII).

Відповідно до ч.1 ст. 13 Закону № 2473-VIII Національний банк України має право встановлювати граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів.

У разі встановлення Національним банком України граничного строку розрахунків за операціями резидентів з експорту товарів грошові кошти підлягають зарахуванню на рахунки резидентів у банках України у строки, зазначені в договорах, але не пізніше строку та в обсязі, встановлених Національним банком України. Строк виплати заборгованості обчислюється з дня митного оформлення продукції, що експортується, а в разі експорту робіт, послуг, прав інтелектуальної власності та (або) інших немайнових прав - з дня оформлення у письмовій формі (у паперовому або електронному вигляді) акта, рахунка (інвойсу) або іншого документа, що засвідчує їх надання (ч. 2 ст. 13 Закону № 2473-VIII).

Згідно з частиною 3 статті 13 Закону № 2473-VIII, у разі встановлення Національним банком України граничного строку розрахунків за операціями резидентів з імпорту товарів їх поставка має здійснюватися у строки, зазначені в договорах, але не пізніше встановленого Національним банком України граничного строку розрахунків з дня здійснення авансового платежу (попередньої оплати).

Статтею 44 Закону України «Про Національний банк України» №679-XIV від 20.05.1999 визначено, що Національний банк діє як уповноважена державна установа при застосуванні валютного законодавства. До компетенції Національного банку у сфері валютного регулювання та нагляду належать, зокрема, видання нормативно-правових актів щодо ведення валютних операцій.

Відповідно до п. 21 розділу ІІ Положення про заходи захисту та визначення порядку здійснення окремих операцій в іноземній валюті, затвердженого постановою Правління НБУ від 02 січня 2019 року №5, граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів становлять 365 календарних днів.

Граничні строки розрахунків становлять 180 календарних днів за операціями з експорту та імпорту товарів, здійснених з 05.04.2022 відповідно до ч.2 ст.13 Закону України від 21.06.2018 №2473-VIII «Про валюту і валютні операції» (Закону України від 21.06.2018 №2473-VIII), п. 142 Постанови НБУ від 24.02.2022 №18 «Про роботу банківської системи в період запровадження воєнного стану» (зі змінами та доповненнями) (Постанова НБУ від 24.02.2022 №18).

Порядок здійснення банком валютного нагляду за дотриманням його клієнтами-резидентами (крім банків) установлених Національним банком України (далі - Національний банк) граничних строків розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів (далі - граничні строки розрахунків) та порядок інформування банком Національного банку про дотримання клієнтами-резидентами (крім банків) та банком граничних строків розрахунків встановлений Інструкцією про порядок валютного нагляду банків за дотриманням резидентами граничних строків розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів, затвердженою постановою Правління Національного банку України від 02 січня 2019 року №7 ( Інструкція №7).

Відповідно до п. 6 розділу ІІ Інструкції №7 Банк згідно з цією Інструкцією здійснює валютний нагляд за дотриманням резидентом граничних строків розрахунків за:

1) операцією резидента з експорту товарів, якщо на дату митного оформлення продукції або виконання резидентом робіт, надання послуг, експорту прав інтелектуальної власності, інших немайнових прав, призначених для продажу (оплатної передачі), розрахунки за такою операцією не завершені (кошти від продажу нерезиденту товару на поточний рахунок резидента не надійшли або надійшли не в повному обсязі) або в банку немає інформації про завершення розрахунків за такою операцією;

2) операцією резидента з імпорту товарів, якщо на дату оплати резидентом товару [а в разі застосування розрахунків у формі документарного акредитива - на дату здійснення банком платежу на користь нерезидента (дату списання коштів з рахунку банку)] нерезидентом не була здійснена поставка за операцією з імпорту товару з оформленням типів МД, зазначених у підпункті 3 пункту 9 розділу III цієї Інструкції, та відображенням інформації про таке оформлення у реєстрі МД, або документів, зазначених у підпунктах 3, 4 пункту 9 розділу III цієї Інструкції, або в банку немає інформації про здійснення поставки за такою операцією;

3) імпортною операцією резидента, якщо на дату оплати резидентом продукції [а в разі застосування розрахунків у формі документарного акредитива - на дату здійснення банком платежу на користь нерезидента (дату списання коштів з рахунку банку)] імпортна операція без увезення продукції на територію України не була завершена або в банку немає інформації про завершення імпортної операції без увезення продукції на територію України.

За п. 7 розділу ІІ Інструкції №7 Банк розпочинає відлік установлених Національним банком граничних строків розрахунків з дати:

1) оформлення МД типу ЕК-10 «Експорт», ЕК-11 «Реекспорт» на продукцію, що експортується (якщо продукція згідно із законодавством України підлягає митному оформленню), або підписання акта або іншого документа, що засвідчує поставку нерезиденту товару відповідно до умов експортного договору (якщо товар згідно із законодавством України не підлягає митному оформленню), - за операціями з експорту товарів;

2) здійснення платежу (списання коштів з рахунку клієнта), а в разі застосування розрахунків у формі документарного акредитива - здійснення банком платежу на користь нерезидента (списання коштів з рахунку банку) - за операціями з імпорту товарів.

Датою здійснення платежу на користь нерезидента - постачальника товару вважається дата здійснення банком платежу на користь нерезидента - постачальника товару, якщо оплата зобов`язань резидента за операцією з імпорту товару здійснюється за рахунок коштів, отриманих від банку на підставі кредитного договору без зарахування цих коштів на поточний рахунок такого резидента в банку.

Згідно п.9 розділу ІІІ Інструкції №7 банк завершує здійснення валютного нагляду за дотриманням резидентами граничних строків розрахунків: - у разі імпорту продукції, яка ввозиться в Україну, після отримання інформації з реєстру МД про здійснення поставки за імпортною операцією з оформленням МД типу IM-40 «Імпорт», IM-41 «Реімпорт», ІМ-51 «Переробка на митній території», IM-72 «Безмитна торгівля», IM-75 «Відмова на користь держави», IM-76 «Знищення або руйнування» (якщо продукція згідно із законодавством України підлягає митному оформленню) або після пред`явлення резидентом документа (крім МД), який використовується для митного оформлення продукції (якщо на продукцію, що імпортується, згідно із законодавством України не оформляється МД).

При цьому, підп. 5 п. 10 розділу ІІІ Інструкції №7 встановлено, що банк, крім підстав, передбачених у пункті 9 розділу III цієї Інструкції, має право завершити здійснення валютного нагляду за дотриманням резидентами граничних строків розрахунків за наявності: документів про припинення зобов`язань за операціями з експорту, імпорту товарів зарахуванням зустрічних однорідних вимог у разі дотримання сукупності таких умов: вимоги випливають із взаємних зобов`язань між резидентом і нерезидентом, які є контрагентами за цими операціями; вимоги однорідні; строк виконання за зустрічними вимогами настав або не встановлений, або визначений моментом пред`явлення вимоги; між сторонами не було спору щодо характеру зобов`язання, його змісту, умов виконання.

Відповідно до ч. 5 ст. 13 Закону України № 2473-VIII порушення резидентами строку розрахунків, встановленого згідно із цією статтею, тягне за собою нарахування пені за кожний день прострочення в розмірі 0,3 відсотка суми неодержаних грошових коштів за договором (вартості недопоставленого товару) у національній валюті (у разі здійснення розрахунків за зовнішньоекономічним договором (контрактом) у національній валюті) або в іноземній валюті, перерахованій у національну валюту за курсом Національного банку України, встановленим на день виникнення заборгованості. Загальний розмір нарахованої пені не може перевищувати суми неодержаних грошових коштів за договором (вартості недопоставленого товару).

Головним управлінням ДПС у Дніпропетровській області отримано податкову інформацію від 19.04.2023 №25-0008/77/ДСК щодо виявлених фактів порушень ТОВ «ІНДУСТРІАЛЬНА ГРУПА ЮКРАН» () норм валютного законодавства України при виконанні умов зовнішньоекономічного контракту від 06.09.2022 №00111, а саме імпортна операція від 19.09.2023 в сумі 32 250,00 доларів США, граничний термін надходження товару 27.03.2024, фактично товар не надійшов, підтверджена перевіркою.

Крім того, Головним управлінням ДПС у Дніпропетровській області було встановлено, що висновки Мінекономіки щодо продовження граничних строків розрахунків ТОВ «ІНДУСТРІАЛЬНА ГРУПА ЮКРАН» () за окремими операціями з експорту та імпорту товарів, установлених Нацбанком, а саме за зовнішньоекономічним контрактом від 06.09.2022 №00111 до ГУ ДПС у Дніпропетровській області не надходили.

Відповідно до ч. 6 ст. 13 Закону №2473-VIII у разі якщо виконання договору, передбаченого частинами другою або третьою цієї статті, зупиняється у зв`язку з виникненням форс-мажорних обставин, перебіг строку розрахунків, установленого згідно з частиною першою цієї статті, та нарахування пені відповідно до частини п`ятої цієї статті зупиняється на весь період дії форс-мажорних обставин та поновлюється з дня, наступного за днем закінчення дії таких обставин.

Підтвердженням виникнення та закінчення дії форс-мажорних обставин є відповідна довідка уповноваженої організації (органу) країни розташування сторони зовнішньоекономічного договору (контракту) або третьої країни відповідно до умов цього договору (контракту).

За ч.7 ст.13 Закону №2473-VIII у разі прийняття до розгляду судом, міжнародним комерційним арбітражем позовної заяви резидента про стягнення з нерезидента заборгованості, що виникла внаслідок недотримання нерезидентом строку, передбаченого зовнішньоекономічним договором (контрактом), або прийняття до провадження уповноваженим органом відповідної країни документа про стягнення такої заборгованості з боржника-нерезидента на користь резидента в позасудовому (досудовому) примусовому порядку строк, встановлений відповідно до цієї статті, зупиняється з дня прийняття до розгляду такої заяви (прийняття до провадження відповідного документа) і пеня за порушення строку в цей період не нараховується.

За змістом ч.8 ст.13 Закону № 2473-VIII Центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, за результатами перевірки стягує у встановленому законом порядку з резидентів пеню, передбачену частиною п`ятою цієї статті.

Суд зазначає, що форс-мажорними обставинами (обставинами непереборної сили) згідно ч.1 ст.617 ЦК та ст.14-1 Закону «Про Торгово-промислові палати в Україні» є надзвичайні та невідворотні обставини, що об`єктивно унеможливлюють виконання зобов`язань, передбачених умовами договору (контракту, угоди тощо), обов`язків згідно із законодавчими та іншими нормативними актами.

Невідворотними є обставини, настанню яких учасник правовідносин не міг запобігти, а також не міг запобігти наслідкам таких обставин навіть за умови прояву належного ступеня обачливості та застосуванню розумних заходів із запобігання таким наслідкам.

24.02.2022 у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України, Президент України видав Указ №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», на підставі якого в Україні з 05 год. 30 хв. 24.02.2022 введено воєнний стан.

Торгово-промислова палата України листом від 28.02.2022 №2024/02.0-7.1 засвідчила, що військова агресія російської федерації проти України стала підставою для введення воєнного стану та є форс-мажорними обставинами (обставинами непереборної сили).

Разом з тим вказаний лист носить загальний інформаційний характер та констатує абстрактний факт наявності форс-мажорних обставин без доведення причинно-наслідкового зв`язку у конкретному зобов`язанні.

Верховний Суд у постанові від 07.06.2023 у справі №906/540/22 зазначив, що лист ТПП від 28.02.2022 №2024/02.0-7.1 не є безумовною підставою вважати, що форс-мажорні обставини настали для всіх без виключення суб`єктів. Кожен суб`єкт, який в силу певних обставин не може виконати свої зобов`язання за окремо визначеним договором, має доводити наявність в нього форс-мажорних обставин.

Відповідно до ч.1 ст.14 розділ IV Закону України «Про торгово-промислові палати в Україні», торгово-промислова палата та уповноважені нею регіональні торгово-промислові палати засвідчують форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили) та видають сертифікат про такі обставини протягом семи днів з дня звернення суб`єкта господарської діяльності за собівартістю. Сертифікат про форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили) для суб`єктів малого підприємництва видається безкоштовно.

Отже, сертифікат торгово-промислової палати може бути виданий лише за зверненням суб`єкта господарської діяльності.

Згідно до пп.3.3 п.3 ст.3 Регламенту торгово-промислової палати, сертифікат (у певних договорах, законодавчих і нормативних актах згадується також як висновок, довідка, підтвердження) про форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили) (далі - сертифікат) - документ установленої ТПП України форми, який засвідчує настання форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили), виданий ТПП України або регіональною торгово-промисловою палатою згідно з чинним законодавством, умовами договору (контракту, угоди тощо) та цим Регламентом.

Також, суд зауважує, що лист Торгово-промислової палати України не є сертифікатом, що засвідчує настання форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили).

Суд звертає увагу, що порядок засвідчення форс-мажорних обставин (обставини непереборної сили) визначений Регламентом засвідчення Торгово-промисловою палатою України та регіональними торгово-промисловими палатами форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили), що затверджений Рішенням Президії Торгово-промислової палати України від 18.12.2014 №44(5).

Відповідно до статей 4.1 та 4.2 4.1. Регламенту, Торгово-промислова палата України здійснює засвідчення форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили) відповідно до умов зовнішньоторговельних угод та міжнародних договорів України, норм законодавства, відомчих нормативних актів, а також умов договорів, контрактів, типових договорів, угод тощо між резидентами, в яких безпосередньо передбачено віднесення такої функції до компетенції Торгово-промислової палати України.

Позивачем не надано доказів існування обставин, які могли б зупинити нарахування пені або звільнити від відповідальності згідно ст.13 Закону № 2473-VIII, а саме:

отримання висновку центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері економічного розвитку, щодо продовження граничних строків розрахунків (частина четверта статті 13);

виникнення форс-мажорних обставин, належно підтверджених сертифікатом Торгово-промислової палати України або іншим уповноваженим органом (організацією) країни розташування сторони зовнішньоекономічного договору (контракту) або третьої країни відповідно до умов договору (частина шоста статті 13);

прийняття до розгляду судом, міжнародним комерційним арбітражем позову резидента про стягнення з нерезидента заборгованості (частина сьома статті 13).

Отже, до перевірки товариством не було надано документального підтвердження несвоєчасного виконання умов зовнішньоекономічного контракту від 06.09.2022 №00111 через дію форс-мажорних обставин.

За ч. 7 ст. 13 Закону №2473-VІІІ у разі ухвалення судом, міжнародним комерційним арбітражем рішення про відмову в позові повністю чи частково в частині майнових вимог або про відмову у відкритті провадження у справі чи про залишення позову без розгляду, а також у разі визнання документа про стягнення заборгованості з боржника-нерезидента таким, що не підлягає виконанню, недійсним, незаконним тощо та (або) закриття (припинення) провадження без зарахування грошових коштів на рахунки резидентів у банках України за таким документом строк, встановлений відповідно до цієї статті, поновлюється і пеня за його порушення нараховується за кожний день прострочення, включаючи період, на який цей строк було зупинено.

У разі ухвалення судом, міжнародним комерційним арбітражем рішення про задоволення позову сплаті підлягає лише пеня, нарахована до дня прийняття позовної заяви до розгляду судом, міжнародним комерційним арбітражем.

Крім того, суд враховує, що листом №5/6-100/Д/П від 12.06.2023 Служба безпеки України відмовила позивачу у видачі дозволу на право ввезення в Україну наркотичних засобів, психотропних речовин і прекурсорів сірчаної кислоти (150,0 т.) згідно з контрактом №00111 від 06.09.2022, зазначаючи, що відповідно до п. 11 постанови Кабінету Міністрів України від 03.02.1997 №146 «Про затвердження Порядку видачі дозволів на право ввезення на територію України, вивезення з території України або транзиту через територію України наркотичних засобів, психотропних речовин і прекурсорів» для одержання відповідного дозволу підприємством подається вичерпний перелік документів, для одержання дозволу на ввезення в Україну підконтрольних речовин.

Відповідно до підп. 1 п. 11 даної Постанови, суб`єкт господарювання для одержання дозволу подає заяву на бланку підприємства, на якому серед інших відомостей зазначає повну назву, точну адресу, номери телефонів (телефаксів) імпортера (вантажоодержувача). В заяві ТОВ «ІНДУСТРІАЛЬНА ГРУПА ЮКРАН» вказана адреса, де зазначений номер будівлі, проте не вказано номер приміщення/офісу/складу. Крім того, зазначений у заяві номер телефону не є дійсним. При цьому, відповідно до отриманої ТОВ «ІНДУСТРІАЛЬНА ГРУПА ЮКРАН» ліцензії на право провадження господарської діяльності з придбання, реалізації (відпуску), ввезення на територію України, вивезення з території України прекурсорів (список 2 таблиця ІV) Переліку місцем провадження діяльності є: Дніпропетровська область, м. Дніпро, вул. Березинська, б. 80, приміщення 312.

З матеріалів справи вбачається, що позивачем не оскаржувались дії Служби безпеки України щодо відмови у наданні дозволу на ввезення товару за контрактом №00111, тому суд вважає, що відповідач приймаючи податкове повідомлення-рішення діяв на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України.

За приписами ст. 9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Відповідно до вимог ч.1 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що позивачем не надано належних і допустимих доказів в спростування висновків акта перевірки та наявності підстав для скасування спірного податкового повідомлення-рішення.

За встановлених обставин, суд приходить до висновку, що позовні вимоги не підлягають задоволенню.

Оскільки у позовних вимогах відмовлено, суд не здійснює розподіл судових витрат.

Керуючись статтями 241, 243, 244-246, 250, 255, 262, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

УХВАЛИВ:

У задоволенні позовної заяви Товариства з обмеженою відповідальністю «ІНДУСТРІАЛЬНА ГРУПА ЮКРАН» до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення -відмовити.

Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею295 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя О.В. Врона