Справа № 580/2633/26
Суддя: Лариса ТРОФІМОВА
Дата ухвалення: 2026-03-19 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

19 березня 2026 року справа № 580/2633/26
м. Черкаси

Черкаський окружний адміністративний суд у складі судді Л.В.Трофімової перевірив матеріали адміністративної справи №580/2633/26 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «СТЕП ТРАНС» (вул. Надпільна 248А офіс 114, м. Черкаси, 18015, ) до Головного управління ДПС у Черкаській області (вул.Хрещатик 235, м.Черкаси, 18002, ) про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення, постановив ухвалу.

18.03.2026 вх.№14167/26 Позивач у позовній заяві просить:

визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління ДПС у Черкаській області від 30.01.2026 № 1942/23-00-24-06-16 форми «Д», яким збільшене грошове зобов`язання з податку на доходи фізичних осіб у сумі 96 065,52 грн: основний платіж 63 539,98 грн, штрафні (фінансові) санкції 2 108,86 грн, пеня 30 416,68 грн;

визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління ДПС у Черкаській області від 30.01.2026 № 1941/23-00-24-06-16 форми «Д», яким збільшене грошове зобов`язання з військового збору в сумі 6 564,57 грн: основний платіж 4 341,96 грн, штрафні (фінансові) санкції 144,11 грн, пеня 2 078,5 грн;

визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління ДПС у Черкаській області від 02.02.2026 № 2012/23-00-07-01-01 форми «Р», яким збільшене грошове зобов`язання з податку на прибуток підприємств в сумі 1 145 686 грн: основний платіж 958 981 грн, штрафні (фінансові) санкції 186 704 грн;

визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління ДПС у Черкаській області від 02.02.2026 № 2103/23-00-07-01-01 форми «Р» , яким збільшене грошове зобов`язання з податку на додану вартість у сумі 285 390 грн: основний платіж 259 445 грн, штрафні (фінансові) санкції 25 945 грн;

визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління ДПС у Черкаській області від 02.02.2026 № 2014/23-00-07-01-01 форми «В4», яким зменшений розмір від`ємного значення податку на додану вартість у сумі 6 030 грн;

визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління ДПС у Черкаській області від 02.02.2026 № 2017/23-00-07-01-01 форми «ПН», яким визначена штрафна санкція за відсутність реєстрації податкових накладних в ЄРПН в сумі 12 826,79 грн;

визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління ДПС у Черкаській області від 02.02.2026 № 2018/23-00-07-01-01 форми «ПС» про застосування штрафних (фінансових) санкцій за не подання повідомлення 20-ОПП у сумі 18 360 грн.

Додатково просить стягнути на користь Позивача за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Черкаській області витрати зі сплати судового збору та інші судові витрати, проте у додатку до позовної заяви не надає доказ сплати судового збору.

Відповідно до ч.2 ст.171 КАС України суддя відкриває провадження в адміністративній справі на підставі позовної заяви, якщо відсутні підстави для залишення позовної заяви без руху, її повернення чи відмови у відкритті провадження у справі. Вивчивши матеріали позовної заяви, варто зазначити, що вона не відповідає вимогам статті 160, 161 КАС України, тому повинна бути залишена без руху для усунення недоліків, з огляду на таке.

Відповідно до наказу МФУ від 28.12.2015 № 1204 Про затвердження Порядку надіслання контролюючими органами податкових повідомлень-рішень платникам податків відповідний структурний підрозділ контролюючого органу складає податкове повідомлення-рішення за формами (що сприяє визначенню вимог майнового чи немайнового характеру).

Верховний Суд у справі №826/16958/17 ЄДРСР 77537724 зазначив: якщо від наявності доказу залежить визначення предмета спору та підтримання позивачем відповідних вимог, позивач не може перекладати на суд власний обов`язок визначитися з предметом спору.

Згідно із ч. 3 ст. 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору, визначає Закон України від 08.07.2011 № 3674-VІ «Про судовий збір» (далі - Закон № 3674-VІ). Згідно із статтею 4 Закону №3674-VI визначені розміри ставок судового збору. Судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі (частина 1 статті 4 Закон №3674-VI). За подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру, який подано суб`єктом владних повноважень, юридичною особою справляється судовий збір у розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 10 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (1,5 відсотка ціни позову, але не менше 3328 грн і не більше 33 280,00 грн).

Відповідно до частини 3 статті 4 Закону №3674-VI під час подання до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

З огляду на ціну позову кожного оскаржуваного податкового повідомлення-рішення окремо (2662,40х5+13848,23+3424,68) та враховуючи, що позовна заява подана в електронній формі х0.8, потрібно сплатити судовий збір за вимогами майнового характеру у сумі 30484,91 грн.

Представник позивача не надав оригінал документу про сплату судового збору у встановленому порядку та розмірі за вимогами майнового характеру.

Позивачу необхідно сплатити судовий збір у сумі 30484,91 грн на рахунок UA4023759, отримувач - ГУК у Черк.обл./тг м.Черкаси/22030101, код отримувача ЄДРПОУ - 37930566, банк - Казначейство України(ел. адм. подат.), код класифікації доходів бюджету 22030101, призначення платежу - 101 __________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8); судовий збір, за позовом (назва установи, організації позивача), Черкаський окружний адміністративний суд (назва суду, де розглядається справа).

Усупереч вимог п.4, 5, 9 КАС України позивач не обгрунтував зсімт і характер порушеного права у звяхку із отриманням кожного індивідуального акта.

Відповідно до п. 4 ч.5 ст. 160 КАС України у позовній заяві зазначається зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги. Відповідно до п. 9 ч.1 ст. 4 КАС України відповідач - суб`єкт владних повноважень, а у випадках, визначених законом, й інші особи, до яких звернена вимога позивача.

ВПВС у справі № 990/150/23 у п.28 постанови зазначає: реалізуючи передбачене статтею 55 Конституції України, статтею 5 КАС України право на судовий захист, звертаючись до суду, особа вказує в позові власне суб`єктивне уявлення про порушене право чи охоронюваний інтерес та спосіб його захисту; п.33 - звертаючись до суду, позивач самостійно визначає у позовній заяві, яке його право чи охоронюваний законом інтерес порушено особою, до якої пред`явлено позов, та зазначає, які саме дії необхідно вчинити суду для відновлення порушеного права; п. 37 зміст позовних вимог - це максимально чітко і зрозуміло сформовані визначення способу захисту порушеного права, свободи чи інтересу у прохальній частині позову; п.43 - формулювання прохальної частини позову із зазначенням альтернатив можливих способів захисту порушеного права є таким, що не відповідає положенням КАС України. Великою Палатою Верховного Суду у справі №640/7310/19 (ЄДРСР 94394125) зазначено: особа, яка вважає, що порушені її права, свободи чи інтереси, і яка у зв`язку із цим звертається за їх захистом до адміністративного суду, має зазначити в позовній заяві: хто, який саме суб`єкт владних повноважень (а якщо відповідачем може бути суб`єкт господарювання, то який саме) порушив її права чи інтереси, яким чином, якими діями (рішенням, бездіяльністю) відбулося втручання в її права, які саме права були порушені, чи належать вони позивачу, які обставини про це свідчать.

Усупереч вимог п.2 ч.5 с.160 КАС України позивач не зазначив відомостей про електронний кабінет, проте позовна заява надана через підсистему Електронний суд ЄСІТС.

Під час подання адміністративного позову через підсистему Електронний суд Позивач зобов`язаний додати до позовної заяви доказ надіслання листом з описом вкладення іншим учасникам справи копій позовної заяви та доданих до неї документів, проте суд встановив, що до позовної заяви від 18.03.2026 вх. 14167/26, усупереч ч.2 ст.161 КАС України не додана квитанція про надсилання копії позовної заяви з додатками відповідачу.

Верховний Суд 13.04.2022 у справі № 160/11095/20 зазначив, що залишення позовної заяви без руху це тимчасовий захід, що застосовується судом з метою усунення позивачем недоліків позовної заяви.

Верховний Суд у справі №826/16958/17 ЄДРСР 77537724 зазначив: якщо від наявності доказу залежить визначення предмета спору та підтримання позивачем відповідних вимог, позивач не може перекладати на суд власний обов`язок визначитися з предметом спору. Відповідно до ч.4 ст. 161 КАС України, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Відповідно до ч.2 ст.94 КАС України письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не визначено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього. Згідно із ч.5 ст.94 КАС України учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Відповідно до п.5.10 ДСТУ 4163:2020 «Уніфікована система організаційно-розпорядчої документації. Вимоги до оформлення документів» дата документа це, відповідно, дата його підписання, затвердження, прийняття, реєстрації або складення. Крім того, датують усі службові відмітки, проставлені на документі, а саме: візу, резолюцію, відмітку про засвідчення копії документа, відмітку про надходження документа до юридичної особи, відмітку про виконання документа, відмітку про ознайомлення з документом. Дату оформлюють цифровим або словесно-цифровим способом. У разі оформлення дати цифровим способом її елементи зазначають арабськими цифрами в один рядок у такій послідовності: день місяця, місяць, рік. У цьому разі день місяця і місяць проставляють двома парами цифр, розділеними крапкою; рік - чотирма цифрами, крапку наприкінці не ставлять.

У переліку додатків до позовної заяви від 18.03.2026 вх.№14167/26 не зазначена кількість аркушів кожного додатка.

Відповідно до вимог ДСТУ (згідно з наказом ДП Український науково-дослідний і навчальний центр проблем стандартизації, сертифікації та якості від 01.07.2020 № 144 з 01.09.2021 набрав чинності національний стандарт ДСТУ 4163:2020 Державна уніфікована система документації. Уніфікована система організаційно-розпорядчої документації. Вимоги до оформлення документів) у разі, коли документ містить більше десяти додатків, складають опис, а у відмітці про наявність додатків зазначають (додатки: згідно з описом на … арк). Відмітку про наявність додатків (п.5.21 ДСТУ 4163:2020), повну назву яких наводять переважним чином у тексті супровідного листа, оформлюють після тексту листа перед підписом. Якщо документ має додатки, повні назви яких не наведено у тексті документа, то ці назви потрібно зазначити у відмітці про наявність додатків, із зазначенням кількості аркушів у кожному додатку та кількості їх примірників. Якщо до документа додають інший документ, що має додатки, то відмітку про наявність додатків оформлюють як у прикладі (Додаток: лист Укрдержархіву від 20.09.2013 № 595/04-12 і додаток до нього, всього на 20 арк. в 1 прим).

Особа повинна докладати зусиль для усунення недоліків або інформування суду про свою позицію щодо встановлених судом недоліків під час винесення ухвали про залишення без руху. Такий підхід відповідатиме принципу добросовісності (поваги до суду та інших учасників справи), а також принципу заборони зловживання процесуальними правами (висновки у постанові Верховного Суду від 10 січня 2024 року у справі №280/3193/23).

Відповідно до частини 1 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України суд, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись ст.2, 5, 160, 161, 169, 241-243, 256, 294 КАС України, суд

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ТОВ «СТЕП ТРАНС» залишити без руху.

Надати позивачеві для усунення недоліків позовної заяви п`ять днів з дати отримання копії ухвали.

Позивачем недоліки можуть бути усунуті шляхом надання: обґрунтування змісту і характеру якого саме порушеного права (інтересу) позивача з якого часу і у порушення яких нормативно-правових актів допущено відповідачем; надання доказу сплати судового збору за вимогами майнового характеру щодо кожного ППР з доказами на підтвердження втручання у яке право Позивача; доказів направлення Відповідачу копії позовної заяви з додатками з наданням квитанцій та опису з кількістю аркушів кожного додатка.

Роз`яснити Позивачу, що суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами (ч.4 ст.45 КАС України).У разі невиконання вимог ухвали позовна заява буде повернута позивачу.

Ухвала набирає законної сили з дати підписання та не належить оскарженню.

Копію ухвали направити позивачу.

Ухвала складена, підписана 19.03.2026.

СуддяЛариса ТРОФІМОВА