Справа № 514/1801/25
Суддя: Тончева Н. М.
Дата ухвалення: 2026-03-16 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Тарутинський районний суд Одеської області
_________________________________________________________________________
Справа №514/1801/25
Провадження по справі № 2-а/514/12/26
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

16 березня 2026 року с-ще Бессарабське

Тарутинський районний суд Одеської області у складі:

головуючого судді - Тончевої Н.М.,

за участю секретаря - Аронєт Л.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду с-ща Бессарабське адміністративну справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Кисса Віктор Іванович до ІНФОРМАЦІЯ_1 про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення, -

В С Т А Н О В И В :

Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з адміністративним позовом до ІНФОРМАЦІЯ_1 в якому просив суд скасувати постанову № 1669 від 03.06.2025 року про притягнення його до адміністративної відповідальності за ч. 3 ст. 210 КУпАП та накладення стягнення у розмірі 34000 гривень, посилаючись на те, що звернувшись 24.11.2025 року до Бессарабського відділу виконавчої служби у Болградському районі Одеської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) стало відомо, що підставою для відкриття виконавчого провадження є постанова начальника ІНФОРМАЦІЯ_1 майора ОСОБА_2 № 1669 від 03.06.2025 року.

Згідно зазначеної постанови на Позивача накладено адміністративний штраф в розмірі 17000 на підставі протоколу про адміністративне правопорушення № 1669 від 24.05.2025 року, складеного старшим офіцером відділення обліку мобілізаційної роботи ІНФОРМАЦІЯ_2 капітаном ОСОБА_3 відповідно до якого громадянин ОСОБА_1 в період з 19.05.2024 року по 16.07.2024 року, своєчасно не з`явився до ІНФОРМАЦІЯ_2 для оформлення військово-облікового документу, вчасно не повідомив про зміну своїх персональних даних та не здійснив їх звірку з обліковими даними ІНФОРМАЦІЯ_1 , чим не виконав вимоги підпункту 8 пункту 1 " Правил військового обліку призовників, військовозобов`язаних та резервістів", затверджених Постановою Кабінету Міністрів України № 1487 від 30.12.2022 року "Про затвердження Порядку організації та ведення військового обліку призовників, військовозобов`язаних та резервістів", за що передбачена відповідальність за ч. 3 ст.210 КУпАП.

Позивач не визнає свою вину, з постановою не погоджується, вважає її незаконною, необгрунтованною, упередженою, постановленою з грубим порушенням норма матеріального та процесуального права, тобто такою, що підлягає скасуванню, оскільки в оскаржуваній постанові не зазначено жодних фактичних даних, доказів які б свідчили про вчинення Позивачем адміністративного правопорушення передбаченого ч. 3 ст. 210 КУпАП. Протокол в його присутності не складався, і чи взагалі складався йому не відомо, про дату і час складення і протоколу і постанови йому також не відомо. Також не відповідає дійсності і те, що у Позивача відсутній військово - обліковий документ. Так у Позивача є у наявності військовий квиток НОМЕР_1 виданий ІНФОРМАЦІЯ_3 01.12.1994 року. Більш того, у період з 26.02.2024 року по 29.02.2024 року військово-лікарською комісією ІНФОРМАЦІЯ_4 проведено обстеження та медичний огляд Позивача. Згідно довідки №2/102 військово-лікарської комісії ІНФОРМАЦІЯ_4 від 29.02.2024року Позивач визнаний непридатним до військової служби з виключенням з військового обліку тож не був зобов`язаний уточнювати свої військово-облікові дані.

Позивач надав суду письмову заяву, в якій просив суд розглядати справу без участі сторони позивача, позовні вимоги підтримав у повному обсязі та просив суд їх задовольнити.

Представник відповідача ІНФОРМАЦІЯ_5 до судового засідання не з`явився, причин поважності своєї неявки суду не повідомив. Відповідач правом на подання відзиву на позовну заяву не скористався.

Відповідно до норм статті 268 КАСУ неприбуття у судове засідання учасника справи повідомленого шляхом направлення тексту повістки до електронного кабінету, а за його відсутності - кур`єром або за відомими суду номером телефону, факсу, електронною поштою чи іншим технічним засобом зв`язку, не перешкоджає розгляду справи у судах першої та апеляційної інстанцій.

Ураховуючи, що учасники справи були належним чином повідомленні про її розгляд в суді про що свідчать зворотні поштові повідомлення, а також встановлені процесуальним нормами обмежені строки розгляду такої категорії справ ( ч.1 статті 286 КУпАП), суд дійшов висновку про можливість її розгляду без участі відповідача.

Згідно із частиною шостою статті 162 КАС України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Згідно з частиною 4 статті 229 КАС України у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Ухвалою Тарутинського районного суду від 28.01.2026 року у відповідача було витребувано докази, однак ухвала суду не виконана.

Дослідивши матеріали справи, з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов наступного висновку.

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та Законами України.

Відповідно до ч. 1 ст. 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дієючи без діяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або інтереси.

Згідно з ч.1 ст. 6 КАС України суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого, зокрема, людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави.

Згідно із ч. 1, ч.2 ст. 235 КУпАП територіальні центри комплектування та соціальної підтримки розглядають справи про такі адміністративні правопорушення: про порушення призовниками, військовозобов`язаними, резервістами правил військового обліку, про порушення законодавства про оборону, мобілізаційну підготовку та мобілізацію, про зіпсуття військово-облікових документів чи втрату їх з необережності (статті 210, 210-1, 211 (крім правопорушень, вчинених військовозобов`язаними чи резервістами, які перебувають у запасі Служби безпеки України або Служби зовнішньої розвідки України). Від імені територіальних центрів комплектування та соціальної підтримки розглядати справи про адміністративні правопорушення і накладати адміністративні стягнення мають право керівники територіальних центрів комплектування та соціальної підтримки.

Відповідно до ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються, крім іншого, протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, а також іншими документами.

03.06.2025 року начальником ІНФОРМАЦІЯ_1 майором ОСОБА_2 було прийнято постанову № 1669 від 03.06.2025 року за справою про адміністративне правопорушення за частиною 3 статті 210 Кодексу України про адміністративні правопорушення про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 3 ст. 210 КУпАП та накладено стягнення у вигляді штрафу в розмірі 17000 грн., який повинен бути сплачений на протязі 15-денного строку з дня вручення даної постанови, а також роз`яснено, що на підставі ч. 2 ст. 308 КУпАП у разі несплати штрафу протягом 15 днів з дня отримання постанови, а в разі оскарження такої постанови - не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня повідомлення про залишення скарги без задоволення з метою примусового виконання цієї постанови органами державної виконавчої служби штраф, визначений постановою по справі про адміністративне правопорушення буде стягнуто у подвійному розмірі 34000 ( тридцять чотири тисячі) грн.

З постанови вбачається, що відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення № 1669 від 24.05.2025 року, складеного старшим офіцером відділення обліку мобілізаційної роботи ІНФОРМАЦІЯ_2 капітаном ОСОБА_3 , громадянин ОСОБА_1 в період з 19.05.2024 року по 16.07.2024 року, своєчасно не з`явився до ІНФОРМАЦІЯ_2 для оформлення військово-облікового документу, вчасно не повідомив про зміну своїх персональних даних та не здійснив їх звірку з обліковими даними ІНФОРМАЦІЯ_1 , чим не виконав вимоги підпункту 8 пункту 1 "Правил військового обліку призовників, військовозобов`язаних та резервістів", затверджених Постановою Кабінету Міністрів України № 1487 від 30.12.2022 року "Про затвердження Порядку організації та ведення військового обліку призовників, військовозобов`язаних та резервістів", за що передбачена відповідальність за ч. 3 ст. 210 КУпАП.

Також з матеріалів справи вбачається, що у Позивача є у наявності військовий квиток НОМЕР_1 виданий ІНФОРМАЦІЯ_3 01.12.1994 року. У період з 26.02.2024 року по 29.02.2024 року військово-лікарською комісією ІНФОРМАЦІЯ_4 проведено обстеження та медичний огляд Позивача. Згідно довідки №2/102 військово-лікарської комісії ІНФОРМАЦІЯ_4 від 29.02.2024 року Позивач визнаний непридатним до військвої служби з виключенням з військового обліку ( а.с. 16-22 ).

Відповідно до статті 1 Закону України «Про оборону України», особливий період - це період, що настає з моменту оголошення рішення про мобілізацію (крім цільової) або доведення його до виконавців стосовно прихованої мобілізації чи з моменту введення воєнного стану в Україні або в окремих її місцевостях та охоплює час мобілізації, воєнний час і частково відбудовний період після закінчення воєнних дій.

Статтею 1 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» визначено, що воєнний стан - це особливий правовий режим, що вводиться в Україні або в окремих її місцевостях у разі збройної агресії чи загрози нападу, небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності та передбачає надання відповідним органам державної влади, військовому командуванню, військовим адміністраціям та органам місцевого самоврядування повноважень, необхідних для відвернення загрози, відсічі збройної агресії та забезпечення національної безпеки, усунення загрози небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності, а також тимчасове, зумовлене загрозою, обмеження конституційних прав і свобод людини і громадянина та прав і законних інтересів юридичних осіб із зазначенням строку дії цих обмежень.

Указом Президента України від 24.02.2022 № 64/2022, що затверджений Законом України від 24.02.2022 №2102-ІХ, у зв`язку із військовою агресією російської федерації проти України на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України введений воєнний стан з 05 год 30 хв 24.02.2022 строком на 30 діб, який в подальшому неодноразово продовжувався, і продовжує свою дію на час розгляду справи.

Правове регулювання відносин між державою і громадянами України у зв`язку з виконанням ними конституційного обов`язку щодо захисту Вітчизни, незалежності та територіальної цілісності України, а також загальні засади проходження в Україні військової служби здійснюється на підставі Закону України «Про військовий обов`язок і військову службу».

Відповідно до частини 10 статті 1 Закону України «Про військовий обов`язок і військову службу» громадяни України, які підлягають взяттю на військовий облік, перебувають на військовому обліку призовників або у запасі Збройних Сил України, у запасі Служби безпеки України, розвідувальних органів України чи проходять службу у військовому резерві, зобов`язані, зокрема:

уточнити протягом 60 днів з дня набрання чинності указом Президента України про оголошення мобілізації, затвердженим Верховною Радою України, свої персональні дані через центр надання адміністративних послуг або через електронний кабінет призовника, військовозобов`язаного, резервіста, або у територіальному центрі комплектування та соціальної підтримки ;

виконувати правила військового обліку, встановлені законодавством.

В силу ч.1 ст. 210 КУпАП порушення призовниками, військовозобов`язаними, резервістами правил військового обліку - тягне за собою накладення штрафу від двохсот до трьохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Відповідно до ч. 3 наведеної статті вчинення дій, передбачених частиною першою цієї статті, в особливий період - тягне за собою накладення штрафу від однієї тисячі до однієї тисячі п`ятисот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Отже, суд зазначає, що стаття 210 КУпАП визначає відповідальність за порушення, призовниками, військовозобов`язаними, резервістами Правил військового обліку, в тому числі в особливий період.

Зазначена норма є бланкетною, тож при її застосуванні необхідно застосовувати законодавчі акти, які визначають, зокрема, правила військового обліку.

Як вбачається з матеріалів справи, підставою для притягнення позивача до адміністративної відповідальності, передбаченої ч. 3 ст. 210 КУпАП, було порушення підпункту 8 пункту 1 "Правил військового обліку призовників, віськовозобов`язаних та резервістів", затверджених Постановою Кабінету Міністрів України № 1487 від 30.12.2022 року "Про затвердження Порядку організації та ведення військового обліку призовників, військовозобов`язаних та резервістів", відповідно до якого призовники, військовозобов`язані та резервісти повинні: у випадку зміни персональних даних, зазначених у пунктах 7 та 7-1 частини першої статті 7 Закону України Про Єдиний державний реєстр призовників, військовозобов`язаних та резервістів, повідомляти про такі зміни в семиденний строк через електронний кабінет призовника, військовозобов`язаного, резервіста або особисто шляхом прибуття до районного (міського) територіального центру комплектування та соціальної підтримки чи його відділу (для військовозобов`язаних та резервістів СБУ чи розвідувальних органів - до відповідного органу СБУ чи розвідувального органу України). Такі персональні дані можуть повідомлятися не частіше ніж один раз на сім днів через електронний кабінет призовника, військовозобов`язаного, резервіста.

Відповідно до п.п. 7 та 7-1 частини першої статті 7 Закону України Про Єдиний державний реєстр призовників, військовозобов`язаних та резервістів до персональних даних призовника, військовозобов`язаного та резервіста належать місце проживання та місце перебування, номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти.

Щодо тверджень представника позивача адвоката Кисса В.І. про те, що Позивач не є військовозобов`язаним суд вважає за необхідне зазначити наступне:

Указом Президента України «Про загальну мобілізацію» №65/2022 від 24.02.2022 року (з наступними змінами) оголошено загальну мобілізацію на території Вінницької, Волинської, Дніпропетровської, Донецької, Житомирської, Закарпатської, Запорізької, Івано-Франківської, Київської, Кіровоградської, Луганської, Львівської, Миколаївської, Одеської, Полтавської, Рівненської, Сумської, Тернопільської, Харківської, Херсонської, Хмельницької, Черкаської, Чернівецької, Чернігівської областей, міста Києва.

Відповідно до частини 8 статті 4 Закон України «Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію», з моменту оголошення мобілізації (крім цільової) чи введення воєнного стану в Україні або в окремих її місцевостях настає особливий період функціонування національної економіки, органів державної влади, інших державних органів, органів місцевого самоврядування, Збройних Сил України, інших військових формувань, сил цивільного захисту, підприємств, установ і організацій.

На час особливого періоду дія будь-яких прийнятих до настання цього періоду нормативно-правових актів, що передбачають скорочення чисельності, обмеження комплектування або фінансування Збройних Сил України, інших військових формувань чи правоохоронних органів спеціального призначення, зупиняється.

Територіальні центри комплектування та соціальної підтримки є органами військового управління, що забезпечують виконання законодавства з питань військового обов`язку і військової служби, мобілізаційної підготовки та мобілізації (п. 1 Положення про територіальні центри комплектування та соціальної підтримки, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України №154 від 23.02.2022 (далі Положення №154 від 23.02.2022).

Так, механізм організації та ведення військового обліку призовників, військовозобов`язаних та резервістів визначений Порядком організації та ведення військового обліку призовників, військовозобов`язаних та резервістів затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 30.12.2022 № 1487.

Відповідно до частини 1 статті 34 Закону України «Про військовий обов`язок і військову службу» персонально-якісний облік призовників, військовозобов`язаних та резервістів передбачає облік відомостей (персональних та службових даних) стосовно призовників, військовозобов`язаних та резервістів, які узагальнюються в облікових документах та вносяться до Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів. Ведення персонально-якісного обліку призовників, військовозобов`язаних та резервістів покладається на відповідні районні (міські) територіальні центри комплектування та соціальної підтримки.

За змістом ч. 6 ст. 37 Закону України «Про військовий обов`язок і військову службу» виключенню з військового обліку у відповідних районних (міських) територіальних центрах комплектування та соціальної підтримки (військовозобов`язаних та резервістів Служби безпеки України - у Центральному управлінні або регіональних органах Служби безпеки України, військовозобов`язаних та резервістів розвідувальних органів України - у відповідному підрозділі розвідувальних органів України) підлягають громадяни України, які: 3) визнані непридатними до військової служби. У громадянина, якого виключено з військового обліку відповідно до пунктів 3 та 4 цієї частини, військово-обліковий документ не вилучається. До військово-облікового документа громадянина вносяться дані про виключення із військового обліку.

Постановою Кабінету Міністрів України від 30.12.2022 року №1487 затверджено Порядок організації та ведення військового обліку призовників, військовозобов`язаних та резервістів.

Пунктом 22 Порядку №1487 визначено, що взяття на військовий облік, зняття та виключення з військового обліку призовників, військовозобов`язаних та резервістів у районних (міських) територіальних центрах комплектування та соціальної підтримки, органах СБУ, підрозділах Служби зовнішньої розвідки здійснюється відповідно до Закону України «Про військовий обов`язок і військову службу».

Відповідно п. 79 Порядку №1487 районні (міські) територіальні центри комплектування та соціальної підтримки, зокрема: організовують та ведуть військовий облік на території адміністративно-територіальної одиниці; здійснюють взяття, зняття або виключення з військового обліку призовників, військовозобов`язаних та резервістів у випадках, передбачених законодавством; проставляють у військово-облікових документах призовників, військовозобов`язаних та резервістів відповідні відмітки про взяття їх на військовий облік, зняття та виключення з нього.

Наведене свідчить, що законодавець виокремлює поняття «зняття з військового обліку» та «виключення з військового обліку», при цьому, при знятті з військового обліку Законом передбачено можливість повторного взяття військовозобов`язаного на такий облік. Отже, різними є як підстави, так і правові наслідки зняття або виключення з військового обліку.

З аналізу положень Закону №2232-XII висновується, що громадяни, які підлягають виключенню з військового обліку, втрачають статус військовозобов`язаного, в той же час зняті з військового обліку продовжують перебувати в статусі військовозобов`язаних.

Аналогічних висновків дотримується Верховний Суд (Постанова від 21.05.2025 року у справі №280/2880/24).

Як встановлено судом Позивач дійсно відповідно до довідки ВЛК № 2/102 від 29.02.2024 року на підставі ст.78 А графи ІІ Розкладу хвороб графи _ТДВ_ непридатний до військової служби з виключенням з військового обліку. Однак з наданого суду віськового квитка Позивача НОМЕР_1 виданого ІНФОРМАЦІЯ_3 01.12.1994 року не вбачається проставленної відмітки про виключення з військового обліку відповідно до п. 79 Порядку №1487 та інших доказів про внесення такої інформації до Єдиного Державного реєстру військовозобов`язаних суду не надано.

Тож суд не приймає доводи представника позивача адвоката Кисса В.І. про те, що Позивач не є військовозобов`язаним.

Разом з тим обов`язок щодо уточнення персональних даних саме з 18.05.2024 року по 16.07.2024 року включно, запроваджений і передбачений Законом України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо окремих питань проходження військової служби, мобілізації та військового обліку" саме у частині проведення мобілізації, а не військового обліку, то його не виконання слід розглядати як порушення законодавства про мобілізацію, відповідальність за яке передбачена статтею 210-1 КУпАП.

Однак зі змісту оскаржуваної постанови неможливо встановити, що саме ставиться в провину позивачу: те, що він не повідомив в семиденний строк органу, в якому він перебуває на військовому обліку, персональні дані зазначені у статті 7 Закону України «Про Єдиний державний реєстр призовників, військовозобов`язаних та резервістів» за що настає відповідальність за ч. 3 ст. 210 КУпАП (порушення правил військового обліку) чи він в період з 19.05.2024 року по 16.07.2024 року своєчасно не з`явився до ІНФОРМАЦІЯ_1 для оформлення військово-облікового документу, вчасно не повідомив про зміну своїх персональних даних та не здійснив їх звірку з обліковими даними ІНФОРМАЦІЯ_1 за що настає відповідальність відповідно до ч. 3 ст.210-1 КУпАП (порушення законодавства про оборону, мобілізаційну підготовку та мобілізацію).

Тобто в постанові відсутнє чітке, існуюче посилання на конкретну норму права, яку порушив позивач і яка обумовлює об`єктивну сторону ч. 3 ст. 210 КУпАП, що суперечить принципу правової визначеності та позбавляє суд можливості визначити суть інкримінованого правопорушення.

Крім того, згідно зі ст. 268 КУпАП особа, яка притягається до адміністративної відповідальності має право: знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання; при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи, виступати рідною мовою і користуватися послугами перекладача, якщо не володіє мовою, якою ведеться провадження; оскаржити постанову по справі. Справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Позивач в позовній заяві зазначив, що протокол № 1699 від 24.05.2025 року складений у його відсутності і постанова № 1699 від 03.06.2025 року винесена також у його відсутності, повісток він не отримував жодним чином.

Згідно з ч. 2 ст. 77 КАСУ в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Однак відповідач не виявив бажання приймати участі у судовому засіданні та не скористався правом на подачу відзиву та не надав жодного доказу на спростування доводів зазначених у позовній заяві.

Відповідно до ч. 3ст. 286 КАС України за наслідками розгляду справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності місцевий загальний суд як адміністративний має право: 1) залишити рішення суб`єкта владних повноважень без змін, а позовну заяву без задоволення; 2) скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і надіслати справу на новий розгляд до компетентного органу (посадової особи); 3) скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і закрити справу про адміністративне правопорушення; 4) змінити захід стягнення в межах, передбачених нормативним актом про відповідальність за адміністративне правопорушення, з тим, однак, щоб стягнення не було посилено.

Висновки про наявність чи відсутність в діях особи адміністративного правопорушення мають бути зроблені на підставі всебічного, повного і об`єктивного дослідження всіх обставин справи, а притягнення особи до адміністративної відповідальності можливе лише за наявності події адміністративного правопорушення та вини особи у його вчиненні, яка підтверджена належними доказами.

З огляду на викладене в контексті наведених правових норм, суд приходить до висновку про необхідність задоволення позову та скасування рішення суб`єкта владних повноважень із закриттям справи про адміністративне правопорушення.

Відповідно до ч. 1 ст. 139 КАС України, при задоволенні позову стороні, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Відповідно до ч. 4 ст. 152 КАС України, до заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.

Позивач, звертаючись із позовом, сплатив судовий збір у розмірі 605,60 грн.

Керуючись ст. 19 Конституції України, Законом України «Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію», Законом України «Про військовий обов`язок і військову службу», ст. ст. 2, 5, 9, 72, 73, 77, 139, 143, 241, 242, 244, 245, 246,255, 268-272, 286, 297 КАС України, ст. ст. 210-1, 245, 251, 252, 254, 256, 258, 277, 277-2, 278, 280, 283, 293 КУпАП, суд-

У Х В А Л И В :

Адміністративний позов ОСОБА_1 в інтересах якого діє адвокат Кисса Віктор Іванович до ІНФОРМАЦІЯ_1 про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення - задовольнити.

Скасувати постанову № 1669 від 03.06. 2025 року про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ч. 3 ст. 210 КУпАП.

Справу про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ч. 3 ст. 210 КУпАП - закрити.

Стягнути в користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_6 (РНОКПП НОМЕР_2 ) за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень ІНФОРМАЦІЯ_1 () ) суму судового збору, сплаченого позивачем при зверненні із адміністративним позовом в суд, що становить 605,60 грн. (шістсот п`ять гривень 60 копійок).

Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Апеляційні скарги на судові рішення у справах, визначених статтею 286 КАС України, можуть бути подані протягом десяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повне судове рішення складено 18.03.2026 року.

Суддя Н.М. Тончева