Справа № 140/2891/26
Суддя: Денисюк Руслан Степанович
Дата ухвалення: 2026-03-16 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ВОЛИНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

16 березня 2026 року ЛуцькСправа № 140/2891/26
Суддя Волинського окружного адміністративного суду Денисюк Р.С., вивчивши позовну заяву ОСОБА_1 в інтересах родини військовослужбовця ОСОБА_2 до Військової частини НОМЕР_1 про визнання дій, протиправними та зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 в інтересах родини військовослужбовця ОСОБА_2 звернулася з позовом до Військової частини НОМЕР_1 про визнання протиправними дій військової частини НОМЕР_1 щодо застосування до ОСОБА_2 статусу самовільного залишення військової частини; скасування рішень, оформлених наказами №834 від 21.08.2023 та №306 від 22.09.2023 та зобов`язання військову частину НОМЕР_1 провести нове службове розслідування з урахуванням факту зникнення в бойових умовах та усіх наявних доказів.

Згідно з пунктами 3, 6 частини першої статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; чи немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Позовна заява подана без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161, 171 КАС України.

Згідно з частиною першою статті 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси.

Згідно з пунктами 4, 5 частини п`ятої статті 160 КАС України у позовній заяві зазначаються: зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів, - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Суддя зазначає, що правову категорію зміст позовних вимог слід розуміти як дію суду, про вчинення якої позивач вимагає ухвалити судове рішення, що спрямована на задоволення певної матеріально-правової вимоги. Зважаючи на те, що рішення суду завжди спрямоване на захист конкретного суб`єктивного права, зміст позовних вимог не може бути абстрактним чи містити певні умовні категорії і повинен формулюватись максимально чітко і зрозуміло, оскільки від якості позовної заяви, юридично правильного змісту позовних вимог, зазначення способу судового захисту залежить швидкий і ефективний розгляд справи.

Зміст та обсяг порушеного права та виклад обставин, якими воно підтверджується, в кожному конкретному випадку можуть бути різними, але поряд з цим принаймні на рівні формулювання викладу їх змісту мають бути достатніми, щоб визначити предмет спору, його юрисдикційну належність, характер вимог, часові рамки події порушення, нормативне регулювання спірних відносин, а також обставини, за яких можна ухвалити одне із обов`язкових процесуальних рішень, пов`язаних із визнанням позовної заяви прийнятною/неприйнятною.

Суддя зазначає, що обов`язок по визначенню (формулюванню) позовних вимог, з якими особа звертається до суду за захистом своїх прав на етапі подання позовної заяви процесуальним законодавством покладено саме на позивача, саме для цього законодавцем визначені вимоги до позовної заяви, що міститься в статті 160 КАС України.

При цьому, суддя наголошує, що обов`язковою умовою надання правового захисту судом є наявність відповідного порушення суб`єктом владних повноважень прав, свобод або інтересів особи на момент її звернення до суду, яке повинно бути реальним та стосуватися (зачіпати) особисті права або інтереси особи, яка стверджує про їх порушення.

Відповідно до пункту 9 частини 5 статті 160 КАС України в позовній заяві зазначається: у справах щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень - обґрунтування порушення оскаржуваними рішеннями, діями чи бездіяльністю прав, свобод, інтересів позивача.

Однак, позивач ОСОБА_1 в позовній заяві не зазначає якими рішеннями, діями чи бездіяльністю Військової частини НОМЕР_1 порушено її права, свободи чи інтереси.

Водночас, суддя вказує, що позивачем є особа, на захист прав, свобод та інтересів якої подано позов до адміністративного суду.

Як слідує зі змісту позовної заяви, позивач ОСОБА_1 зазначає про порушення прав родини ОСОБА_2 , а саме про те, що у серпні 2023 року наказом № 834 було призначено службове розслідування відносно ОСОБА_2 , який самовільно залишив військову частину. Однак, родині військовослужбовця відомо, що він був відправлений на виконання бойового завдання та станом на даний час є безвісти зниклим, проте незважаючи на численні звернення та клопотання наказ за фактом самовільного залишення частини не скасовано, а родина позбавлена можливості в належний спосіб здійснювати його пошуки, ініціювати питання що можливості перебування у полоні та отримувати належні грошові виплати.

ОСОБА_1 просить визнати протиправними дії військової частини НОМЕР_1 щодо застосування до ОСОБА_2 статусу самовільного залишення військової частини; скасувати накази №834 від 21.08.2023 та №306 від 22.09.2023 та зобов`язати військову частину НОМЕР_1 провести нове службове розслідування з урахуванням факту зникнення в бойових умовах та усіх наявних доказів.

Проте до суду з позовними вимогами про застосування до ОСОБА_2 статусу самовільного залишення військової частини; скасувати накази №834 від 21.08.2023 та №306 від 22.09.2023 та зобов`язати військову частину НОМЕР_1 провести нове службове розслідування з урахуванням факту зникнення в бойових умовах звернулася ОСОБА_1 , однак доказів про те, що вона є його законним представником, або представником в розумінні КАС України до позовної заяви не надано.

Відповідно до ч.1-3 ст.57 КАС України представником у суді може бути адвокат або законний представник. У справах незначної складності та в інших випадках, визначених цим Кодексом, представником може бути фізична особа, яка відповідно до частини другої статті 43 цього Кодексу має адміністративну процесуальну дієздатність. Органи або інші особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб або осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена, представляють у суді їх посадові особи, крім випадків, коли такі органи та особи є стороною чи третьою особою у справі. Одна й та сама особа може бути одночасно представником або декількох позивачів, або декількох відповідачів, або декількох третіх осіб на одній стороні, за умови відсутності конфлікту інтересів між ними.

Суддя вважає за необхідне зазначити, що особа, права якої порушено рішеннями, діями чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень має право особисто звернутись до суду із позовною заявою або через свого законного представника чи представника або адвоката, що передбачено ст. 57 КАС України.

Таким чином, в разі подання ОСОБА_1 даної позовної заяви від свого імені необхідно чітко зазначити зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини відповідно до вимог пунктів 4, 5 частини п`ятої статті 160 КАС України, а в разі подання позову в інтересах особи, чиї права порушено, оскаржуваними діями та наказами (у даному випадку як слідує зі змісту позовної заяви інтересів родини (дружини, батьків, дітей, інших осіб), надати докази на підтвердження повноважень відповідно до статті 57 КАС України.

Крім цього, згідно з частиною 1 статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Частина 2 статті 122 КАС України визначає, що для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Згідно з частиною 3 статті 122 КАС України для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Отже, КАС України встановлює можливість встановлення цим Кодексом та іншими законами спеціальних строків звернення до адміністративного суду, які мають перевагу в застосуванні порівняно із загальним шестимісячним строком, визначеним у частині 2 статті 122 цього Кодексу.

Таким спеціальним строком для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби є місячний строк, установлений частиною 5 статті 122 КАС України.

Згідно із частиною шостою статті 161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

У позовній заяві ОСОБА_1 , зокрема, просить суд скасувати накази № 834 від 21.08.2023 про призначення службового розслідування відносно старшого солдата ОСОБА_2 , який самовільно залишив військову частину та № 306 від 22.09.2023.

Проте, до суду звернулася з даним позовом лише 09.03.2026, тобто, із значним пропуском місячного строку звернення до адміністративного суду, встановленого частиною 5 статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України, при цьому, не подала заяву про поновлення строку звернення до суду, із наведенням обставин, пов`язаних з дійсними істотними перешкодами та труднощами для своєчасного вчинення дій щодо звернення до суду з позовом за захистом порушеного права, протягом установленого законом строку, чим не дотримала вимог частини шостої статті 161 КАС України.

Крім цього, до матеріалів позову не надано оскаржуваного наказу № 306 від 22.09.2023, що є порушенням вимог частини сьомої статті 161 Кодексу, якою передбачено, що до заяви про визнання індивідуального акта протиправним додається також оригінал або копія оспорюваного акта або засвідчений витяг з нього, а у разі відсутності акта у позивача - клопотання про його витребування.

Відсутність оскаржуваного наказу позбавляє суд можливості визначити предмет та характер спірних правовідносин.

Разом з цим, відповідно до частини третьої статті 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно з частиною першою статті 3 Закону України Про судовий збір від 08 липня 2011 року №3674-VI (з наступними змінами та доповненнями, далі Закон №3674-VI) судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

За приписами частини першої статті 4 Закону №3674-VI судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до частини 3 статті 6 Закону №3674-VI у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Статтею 7 Закону України Про Державний бюджет України на 2026 рік від 03 грудня 2025 року № 4695-ІХ встановлено прожитковий мінімум для працездатних осіб у розмірі 3328,00 грн.

Підпунктом 1 пункту 3 частини другої статті 4 Закону №3674-VI визначено, що ставки судового збору встановлюються у таких розмірах: за подання до адміністративного суду адміністративного позову не майнового характеру, який подано фізичною особою - 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Частиною третьою вказаної статті визначено, що при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Оскільки позивачем подано позовну заяву у якій об`єднано три вимоги немайнового характеру (визнання протиправними дій військової частини НОМЕР_1 щодо застосування до ОСОБА_2 статусу самовільного залишення військової частини; скасування наказів №834 від 21.08.2023 та №306 від 22.09.2023), тому вона повинна бути оплачена судовим збором із застосуванням коефіцієнта пониження 0,8 у розмірі 3194,88 грн (1331,20 грн * 3* 0,8).

Проте, в порушення вимог частини третьої статті 161 КАС України до позовної заяви не додано документ про сплату судового збору за подання даного позову або ж документів, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно із частинами першою, другою статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Таким чином, оскільки подана позовна заява не відповідає зазначеним вище вимогам, встановленим статтею 160 КАС України, її належить залишити без руху, встановивши позивачу строк для усунення недоліків десять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Позивачу у цей строк необхідно усунути зазначені недоліки позовної заяви шляхом подання до суду нової редакції позовної заяви (разом з її копіями відповідно до кількості учасників справи) з чітким викладенням змісту позовних вимог, а саме: в разі подання ОСОБА_1 даної позовної заяви від свого імені необхідно чітко зазначити зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини відповідно до вимог пунктів 4, 5 частини п`ятої статті 160 КАС України, а в разі подання позову в інтересах особи, чиї права порушено оскаржуваними діями та наказами, - надати докази на підтвердження повноважень відповідно до статті 57 КАС України; надання копії оскаржуваного наказу № 306 від 22.09.2023; подання заяви про поновлення строку звернення до суду, із наведенням обставин, пов`язаних з дійсними істотними перешкодами та труднощами для своєчасного вчинення дій щодо звернення до суду з позовом за захистом порушеного права, протягом установленого законом строку; доказів сплати судового збору у розмірі 3194,88 грн або ж документів, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Керуючись статтями 161, 169 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 в інтересах родини військовослужбовця ОСОБА_2 до Військової частини НОМЕР_1 про визнання дій, протиправними та зобов`язання вчинити дії залишити без руху.

Встановити позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви десять днів з дня вручення копії ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Роз`яснити позивачеві, що у випадку невиконання вимог цієї ухвали, позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачеві.

Копію ухвали надіслати особі, що звернулася із позовною заявою.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не може бути оскаржена.

Суддя Р.С. Денисюк