Справа № 160/3155/26
Суддя: Ніколайчук Світлана Василівна
Дата ухвалення: 2026-03-18 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

18 березня 2026 рокуСправа №160/3155/26

Суддя Дніпропетровського окружного адміністративного суду Ніколайчук С.В., розглянувши у письмовому провадженні у місті Дніпро клопотання представника відповідача про розгляд справи за правилами загального позовного провадження у справі № 160/3155/26 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "КОНСТАНТА БІЗНЕС ГРУП" (49107, м. Дніпро, просп. Науки, буд. 74, оф. 503 ) до відповідач 1: Головного управління ДПС у Дніпропетровській області (49005, м. Дніпро, вул. Сімферопольська, буд. 17А ), відповідач 2: Державна податкова служба України (04053, м. Київ, Львівська площа, буд. 8 ) про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії

УСТАНОВИВ:

11.02.26 року Товариство з обмеженою відповідальністю "КОНСТАНТА БІЗНЕС ГРУП" звернулось до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовом до відповідач 1: Головного управління ДПС у Дніпропетровській області (49005, м. Дніпро, вул. Сімферопольська, буд. 17А ), відповідач 2: Державна податкова служба України (04053, м. Київ, Львівська площа, буд. 8 ), у якій позивач просить:

- визнати протиправним та скасувати Рішення Комісії Головного управління ДПС у Дніпропетровській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/ розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних №13371433/45806274 від 16.10.2025року про відмову в реєстрації податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних;

- зобов`язати Державну податкову службу України ( ) зареєструвати податкову накладну Товариства з обмеженою відповідальністю «КОНСТАНТА БІЗНЕС ГРУП» () №215 від 07.08.2025р. в Єдиному реєстрі податкових накладних датою їх фактичного подання до ЄРПН.

Ухвалою від 17 лютого 2026 року суд відкрив провадження в адміністративній справі № 160/3155/26 в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін та проведення судового засідання, за наявними у справі матеріалами.

04 березня 2026 року до суду від Головного управління ДПС у Дніпропетровській області по справі № 160/3155/26 надійшла заява про заперечення проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

На думку представника відповідача справа № 160/3155/26 має істотне значення для формування єдиної судової практики, оскільки предмет спору є новим за своїм змістом та становить суспільний інтерес. Відповідач зазначає, що у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження, відповідно до частини другої статті 333 КАС України, суд касаційної інстанції відмовляє у відкритті касаційного провадження, що позбавляє контролюючий орган можливості оскаржити судові рішення в касаційному порядку. У зв`язку з цим відповідач просить суд перейти до розгляду адміністративної справи № 160/3155/26 за правилами загального позовного провадження, що забезпечить повний і всебічний розгляд справи за участі сторін.

У зв`язку з перебуванням судді С.В. Ніколайчук у відрядженні з 10.03.2026 по 13.03.2026 року, клопотання розглянуто 18.03.2026 року.

Згідно із частиною 2 статті 257 Кодексу адміністративного судочинства України за правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

Спрощене позовне провадження призначене для розгляду справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи. Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.

Частина 5 цієї статті зазначає, що умови, за яких суд має право розглядати справи у загальному або спрощеному позовному провадженні, визначаються цим Кодексом.

Відповідно до частини 3 статті 257 Кодексу адміністративного судочинства України при вирішенні питання про розгляд справи за правилами спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: 1) значення справи для сторін; 2) обраний позивачем спосіб захисту; 3) категорію та складність справи; 4) обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначати експертизу, викликати свідків тощо; 5) кількість сторін та інших учасників справи; 6) чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; 7) думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Відповідно до частини 5 статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Згідно із пунктом 1 та 2 частини 6 статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін: у випадках, визначених статтею 263 КАС України; якщо характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі незначної складності не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

Практика Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) з питань гарантій публічного характеру провадження у судових органах в контексті пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція), свідчить про те, що публічний розгляд справи може бути виправданим не у кожному випадку (рішення від 8 грудня 1983 року у справі «Axen v. Germany», заява № 8273/78). Так, у випадках, коли мають бути вирішені тільки питання права, то розгляд письмових заяв, на думку ЄСПЛ, є доцільнішим, ніж усні слухання, і розгляд справи на основі письмових доказів є достатнім. Заявник (в одній із зазначених справ) не надав переконливих доказів на користь того, що для забезпечення справедливого судового розгляду після обміну письмовими заявами необхідно було провести також усні слухання. Зрештою, у певних випадках влада має право брати до уваги міркування ефективності й економії. Зокрема, коли фактичні обставини не є предметом спору, а питання права не становлять особливої складності, та обставина, що відкритий розгляд не проводився, не є порушенням вимоги пункту 1 статті 6 Конвенції про проведення публічного розгляду справи.

Європейський суд з прав людини визнав явно необґрунтованим і тому неприйнятним звернення у справі «Varela Assalino contre le Portugal» (пункт 28, № 64336/01) щодо гарантій публічного судового розгляду. У цій справі заявник просив розглянути його справу в судовому засіданні, однак характер спору не вимагав проведення публічного розгляду. Фактичні обставини справи вже були встановлені, а скарги стосувалися питань права. Європейський суд вказав на те, що відмову у проведенні публічного розгляду не можна вважати необґрунтованою, оскільки під час провадження у справі не виникло ніяких питань, які не можна було вирішити шляхом дослідження письмових доказів.

У випадках, коли мають бути вирішені тільки питання права, то розгляд письмових заяв, на думку Європейського суду, є доцільнішим, ніж усні слухання; розгляд справи на основі письмових доказів є достатнім.

Аналогічні позиції підтримані та висловлені в ухвалах Великої Палати Верховного Суду від 18 травня 2018 року у справі № 668/13907/13-ц та від 21 травня 2018 року у справі № 361/3009/16-ц.

Окремо, суд звертає увагу на те що, кожен з учасників справи може користуватися своїми процесуальними правами та обов`язками, визначеними статтею 44 Кодексу адміністративного судочинства України. Бажання сторони у справі викласти під час публічних слухань свої аргументи, які висловлені нею в письмових та додаткових поясненнях, не зумовлюють необхідності призначення до розгляду справи з викликом її учасників.

Відповідно до частини 4 статті 9 Кодексу адміністративного судочинства України суд вживає визначені законом заходи, необхідні для з`ясування всіх обставин у справі, у тому чисті щодо виявлення та витребування доказів з власної ініціативи.

Вирішуючи заявлене клопотання, суд не встановив обставин, які свідчать про неможливість вирішення справи без проведення судового засідання на підставі зібраних судом доказів, які містяться в матеріалах справи. Такі обставини також не наведені заявником, який заявляє відповідне клопотання.

З огляду на викладене, а також враховуючи численні повітряні тривоги, під час яких судові засідання не проводяться з метою захисту життя та здоров`я працівників суду та учасників справи, суд робить висновок, що клопотання про розгляд справи за правилами загального позовного провадження не підлягає задоволенню.

Керуючись вимогами статтями 262, 241, 243, 248, 250 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

УХВАЛИВ:

Відмовити представнику відповідача у задоволенні клопотання стосовно розгляду справи № 160/3155/26 за правилами загального позовного провадження.

Копію даної ухвали направити учасникам справи.

Відповідно до ч. 2 ст. 256 КАС України ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання суддею (суддями).

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя С.В. Ніколайчук