Справа № 160/27104/21
Суддя: Юрков Едуард Олегович
Дата ухвалення: 2026-03-03 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого суддіЮркова Е.О.
за участі секретаря судового засіданняВолок А.О.
представника позивача представника відповідач Порохняч М.О., Авраменко Т.М.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Дніпро адміністративну справу за позовною заявою Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області до Комунального закладу культури "Палац культури", третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача Жовтоводська міська рада Кам`янського району Дніпропетровської області про застосування заходів реагування,-
29 грудня 2021 року Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області звернулось до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовом до Комунального закладу культури "Палац культури" (Палац культури) з вимогами: застосувати заходи реагування у вигляді повного зупинення експлуатації (роботи) об`єкта, а саме: будівлі за адресою: Дніпропетровська область, м. Жовті Води, площа Миру, 4 Комунального закладу культури "Палац культури" (код ЄДРПОУ - 43447589) до повного усунення порушень, зазначених в акті від 16.07.2021 № 216.
В обґрунтування позову позивач посилається на те, що актом перевірки будівлі за адресою: Дніпропетровська область, м. Жовті Води, площа Миру, 4 Комунального закладу культури "Палац культури" щодо дотримання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки від 16.07.2021 року № 216 встановлені 22 порушення вимог законодавства у сферах цивільного захисту, пожежної та техногенної безпеки, які за оцінкою спеціально уповноваженого органу, створюють реальну загрозу життю та/ або здоров`ю людей і можуть призвести до виникнення надзвичайної ситуації (пожежі). Дані порушення за об`єктивним критерієм є такими, що створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей, оскільки стосуються, зокрема, протипожежних норм. Виявлені порушення, на думку позивача, можуть створити загрозу життю та/або здоров`ю людей. Отже, позивач вважає, що подальша експлуатація об`єкта є неможливою до усунення недоліків, зазначених в акті від 16.07.2021 року № 216.
Відповідачем 19.04.2022 року подано до суду відзив на позовну заяву, в якому просив у задоволенні позову відмовити, мотивуючи тим, що відповідач не є розпорядником бюджетних коштів, а знаходиться на утриманні у Жовтоводської міської ради Кам`янського району Дніпропетровської області. Щодо пункту 1 акта від 16.07.2021 року № 216 вказано, що рік закінчення будівлі даного закладу та вводу в експлуатацію відбувся у 1957 році, тобто до 2014 року, до прийняття нормативних актів ДБН В.2.5-56-2014 «Системи протипожежного захисту». Вказує, що будівля та її приміщення відповідача на момент складення акту перевірки № 216 у липні 2021 року не перебували та на даний час не перебувають у процесі будівництва або нового будівництва, реконструкції, технічного переоснащення, капітального ремонту, зміни категорій приміщень і будинків цих об`єктів. Таким чином, вищезазначені Державні будівельні норми України ДБН В.2.5-56-2014 «Системи протипожежного захисту», позначені в акті перевірки №216, як нормативно-правовий акт, вимоги якого порушено, не можуть бути застосованими до збудованих та введених у експлуатацію до 2014 року, а саме у 1957 році, будівель та приміщень відповідача, які побудовано та введено в експлуатацію до прийняття зазначених Державних будівельних норм 2014 року. До створення та передачі відповідачу будівля закладу Палацу культури перебувала у структурі та підпорядкованості інших юридичних осіб - Державного підприємства «СхідГЗК» та комунального підприємства «Палац культури», не маючи повноважень у відповідача по справі на укладання у своїй діяльності будь-яких договорів у відношенні будівлі Палацу культури. Щодо пункту 2 акта від 16.07.2021 року № 216 зазначено, що частково проведено технічного обслуговування кранів-комплектів з перевірки на працездатність. Щодо пунктів 3, 4, 5 акта від 16.07.2021 року № 216 вказано, що проведено укомплектування кран-комплектів пожежними рукавами, пожежними стволами, однотипними з`єднаннями пожарних кранів рукавів. У пункті 7 акта від 16.07.2021 року № 216 зазначено про неможливість допущення порушень пожежної безпеки таких як зберігання піротехнічних виробів, зберігання горючого матеріалу та бутафорії, улаштування житлових приміщень, користування електронагрівальними пристроями у приміщеннях, чищення перук, костюмів бензином, ефіром та іншими ЛЗР, застосування піротехнічних виробів при проведенні культурно-масових заходів, тощо, але не наведено та не підтверджено жодного підтвердженого випадку про вчинення відповідачем зазначених у п. 7 акту такого виду порушень. Також зазначено, що було усунуто порушення, викладені в пунктах 8, 10, 22 акта від 16.07.2021 року № 216. Окрім того зазначено, що ризик виникнення пожежі має вірогідний характер; враховуючи характер виявлених порушень, які самі по собі не створюють безпосереднього ризику виникнення і розвитку пожежі, застосування заходів реагування у вигляді повного зупинення експлуатації об`єкта буде суперечити принципу пропорційності.
20.03.2024 адміністративну справу знято з розгляду у зв`язку з перебуванням судді на професійному навчанні. Розгляд справи призначено у підготовчому провадженні на 26.03.2024.
26.03.2024 у зв`язку з необхідністю надання представнику третьої особи додаткового часу на ознайомлення з матеріалами справи та надання пояснень, розгляд справи відкладено у підготовчому провадженні на 04.04.2024.
04.04.2024 року третьою особою подано до суду письмові пояснення, згідно з якими засновником відповідача є Жовтоводська міська рада та уповноваженим органом управління - відділ культури виконавчого комітету Жовтоводської міської ради. Питання фінансування статутної діяльності відповідача здійснюється Жовтоводською міською радою через відділ культури виконавчого комітету Жовтоводської міської ради. Пунктами 1-2 акта від 16.07.2021 року № 216 зазначено порушення, а саме приміщення будівлі об`єкту Відповідача не обладнано системою пожежної сигналізації, не обладнано системою оповіщення про пожежу та управління евакуацією людей 2-го типу. Рік будівництва даного об`єкту закладу відповідача, введення в експлуатацію є саме 1957 рік. Відповідно до підпунктів 1.1, 1.2 пункту 1 зазначених Державних будівельних норм України ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту» зазначені у цих нормах системи протипожежного захисту призначені для протипожежного захисту будинків, будівель або їх частин (приміщень), споруд, устаткування різного призначення відповідно до додатків А та Б під час нового будівництва, реконструкції, технічного переоснащення, капітального ремонту цих об`єктів. Дані будівельні норми встановлюють вимоги до обладнання об`єктів систем протипожежного захисту під час їх будівництва, реконструкції, технічного переоснащення, капітального ремонту, зміни категорій приміщень і будинків за вибухопожежною та пожежною небезпекою згідно з НАПБ Б.03.002. Будівля Палацу культури на момент складення акту перевірки № 216 у липні 2021 року не перебувала та не перебуває на даний час у процесі будівництва або нового будівництва, реконструкції, технічного переоснащення, капітального ремонту, зміни категорій приміщень і будинків цих об`єктів. Відповідачем станом на квітень 2024 року усуваються виявлені порушення, що підтверджується актом №128 від 18 грудня 2023 року, складеним за результатами проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, а саме за пунктами 2, 3, 8, 10, 16 виявлені порушення усунуто. Також, щодо вказаних порушень, пункт 22 акту, задля забезпечення відповідно до законодавства працівників засобами колективного та індивідуального захисту у відповідності до Договору від 14.03.2024р. № 24/04 проведено закупівлю протигазів ГП-7 з маскою ШМП в кількості сім штук. На виконання порушень (п.п. 17, 18) приміщення пожежної насосної станції , яке знаходиться в підвальному приміщенні будівлі, та приміщення акумуляторної, яке знаходиться в підвальному приміщенні будівлі відповідно до Договору № ЖВ-34ДП від 26.02.2024 забезпечується протипожежний протипожежними дверми блок дверний ЕІ-30, 2 шт. Пожежі відносяться до надзвичайних ситуацій, а загроза життю та здоров`ю людей виникає не лише при наявності порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що безпосередньо можуть до неї призвести, а й при наявності інших порушень по нездійсненню заходів щодо захисту людей від впливу небезпечних чинників при вже виниклій пожежі. Ризик виникнення пожежі має вірогідний характер. Враховуючи характер виявлених порушень, яке само по собі не створює безпосереднього ризику виникнення і розвитку пожежі, застосування заходів реагування у вигляді повного зупинення експлуатації об`єкта навчального закладу буде суперечити принципу пропорційності, та зачіпатиме права та інтереси третіх осіб, у тому числі дітей.
30.01.2026 року позивачем подано до суду письмові пояснення, згідно з якими за результатами перевірок, на об`єкті відповідача залишаються не виконанні 5 порушень (вказаних в п.п. 11, 12, 14, 20, 21 акту від 16.07.2021 року №216), які створюють реальну загрозу життю та/або здоров`ю. Щодо посилання відповідача на недоцільність виконання порушень, зафіксованих п.п. 20 та 21 акту від 16.07.2021 року №216, повідомлено: по пункту 20: запобігання виникненню надзвичайних ситуацій формується цілим комплексом правових, соціально-економічних, політичних, організаційно-технічних, санітарно-гігієнічних та інших заходів, спрямованих на регулювання техногенної та природної безпеки, проведення оцінки рівнів ризику, завчасне реагування на загрозу виникнення надзвичайної ситуації на основі даних моніторингу, експертизи, досліджень та прогнозів щодо можливого перебігу подій з метою недопущення їх переростання у надзвичайну ситуацію або пом`якшення її можливих наслідків. Техногенна безпека - відсутність ризику виникнення аварій та/або катастроф на об`єктах, що можуть створити реальну загрозу їх виникнення. Техногенна безпека характеризує стан захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій техногенного характеру. Забезпечення техногенної безпеки є особливою (специфічною) функцією захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій. Вимога проведення ідентифікації об`єкта господарської діяльності обумовлена пунктом 7 глави 1 статті 20 Кодексу цивільного захисту України (далі КЦЗУ) та статтею 9 Закону України «Про об`єкти підвищеної небезпеки». Під час планової перевірки Палацу культури актом від 16.07.2021 року №216 встановлено, що суб`єктом господарювання не проведено ідентифікацію об`єкта. Тобто не вжито заходів, спрямованих на проведення оцінки ризиків виникнення надзвичайних ситуацій щодо встановлення наявності або відсутності джерел небезпеки, які можуть ініціювати виникнення надзвичайних ситуацій, що на час виникнення спірних правовідносин являлось порушенням п. 7 Наказу МНС України від 16.08.2005 №140 «Про внесення змін до наказу МНС України від 18.12.2000 №338»; п. 6. Методики ідентифікації потенційно-небезпечних об`єктів; п. 3.1.1. Правил техногенної безпеки у сфері цивільного захисту на підприємствах, в організаціях, установах та на небезпечних територіях. Щодо пункту 21 акту вказано, що вперше вимога щодо обов`язковості отримання дозволу від органів державного пожежного нагляду визначалась Законом України «Про пожежну безпеку» від 17 грудня 1993 року № 3745-XII. У зв`язку з втратою чинності Закону України «Про пожежну безпеку», Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, у зв`язку з прийняттям Кодексу цивільного захисту України із Переліку документів дозвільного характеру у сфері господарської діяльності, затвердженого Законом України «Про Перелік документів дозвільного характеру у сфері господарської діяльності» № 3392-VI від 19 травня 2011 року, виключено п. 77 «Дозвіл на: початок роботи новостворених підприємств, введення в експлуатацію нових і реконструйованих виробничих, жилих об`єктів та об`єктів іншого призначення; впровадження нових технологій, передачу на виробництво зразків нових пожежонебезпечних машин, механізмів, устаткування та продукції; оренду будь-яких приміщень» . З 1 липня 2013 року початок роботи новоутворених підприємств, початок використання суб`єктом господарювання об`єктів нерухомості (будівель, споруд, приміщень або їх частин) здійснюється суб`єктом господарювання на підставі поданої декларації відповідності матеріально технічної бази суб`єкта господарювання вимогам законодавства з питань пожежної безпеки (підзаконний акт - Постанова КМУ від 5 червня 2013 року № 440 «Про затвердження Порядку подання і реєстрації декларації відповідності матеріально-технічної бази суб`єкта господарювання вимогам законодавства з питань пожежної безпеки»). Тобто замінено документ, який підтверджує факт відповідності матеріально технічної бази вимогам законодавства, а також процедуру отримання цього документу. На сьогоднішній день чинним законодавством передбачено звільнення суб`єкта господарювання від обов`язку подання декларації відповідності матеріально-технічної бази. Так, частиною четвертою статті 57 Кодексу цивільного захисту України визначено випадки коли декларація не подається. У додаткових поясненнях від 13.10.2025 року відповідач зазначає про відсутність у нього обов`язку щодо подання відповідної декларації. Водночас наведене твердження не супроводжується належним правовим обґрунтуванням з наданням відповідних доказів та не підтверджується посиланням на норми чинного законодавства. Також вказано, що враховуючи, що позивач є спеціальним органом, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, належним доказом усунення зафіксованих в акті перевірки порушень є результати повторної перевірки.
У судове засідання 03.03.2026 року прибули представник позивача та представник відповідача.
Представник позивача вимоги позову підтримав та просив позов задовольнити у повному обсязі, посилаючись на доводи, наведені у позові.
Представник відповідача вимоги позову не визнав та просив у задоволенні позову відмовити, посилаючись на доводи, наведені у відзиві на позов.
Заслухавши пояснення представників сторін, дослідивши матеріали справи, з`ясувавши всі фактичні обставини на яких ґрунтуються вимоги позову, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив такі обставини справи.
Судом встановлено, що у період з 06.07.2021 року по 16.07.2021 року на підставі наказу № 9 від 25.06.2021 року, направлення № 267 від 25.06.2021 року Кам`янським районним управлінням Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області проведено планову перевірку приміщення та території Комунального закладу культури "Палац культури" за адресою: Дніпропетровська область, м. Жовті Води, площа Миру, 4.
Актом перевірки щодо дотримання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки від 16.07.2021 року № 216 встановлені порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, зокрема наступні, з урахуванням пояснень позивача про стан усунених порушень від 30.01.2026 року:
пункт 11: порушення п.1.6 глави І розділу ІV Правил пожежної безпеки в Україні, затверджених наказом Міністерства внутрішніх справ України від 30.12.2014 року № 1417 (далі ППБУ): з`єднання, відгалуження та окінцювання жил проводів і кабелів в розподільчих коробках на поверхах та приміщеннях будівлі плацу культури не здійснено за допомогою опресування, зварювання, паяння або затискачів;
пункт 12: порушення п.2.4 глави 2 розділу VІ ППБУ: дистанційне управління рухом протипожежної завіси повинно здійснюватися з трьох розосереджених місць: з приміщення пожежного поста, з планшета сцени та з приміщення лебідки протипожежної завіси. Електрообладнання механізму опускання та піднімання завіси повинно живитись за 1-ю категорією надійності згідно з ПУЕ та НПАОП 40.1-1.32-01. Перевірку працездатності механізму опускання та піднімання завіси слід здійснювати не рідше одного разу на 10 днів із зазначенням результатів перевірки в журналі, а саме: не здійснено перевірку працездатності механізму опускання та піднімання протипожежної завіси не рідше одного разу на 10 днів із зазначенням результатів перевірки в журналі;
пункт 14: порушення п.2.4 глави 2 розділу VІ ППБУ: клапани димових люків на зимовий період необхідно утеплювати і не рідше одного разу на 10 днів перевіряти на безвідмовність у роботі. Відкривання клапанів повинно відбуватися під дією власної ваги після звільнення їх від утримуючих пристроїв, а саме: димові люки, які влаштовані у покрівлі над сценою, не відкриваються під дією власної ваги в разі вивільнення від пристроїв, що їх утримують . (п. 15.29 ДБН В.2.2-16:2019.);
пункт 20: порушення ст.69 Кодексу цивільного захисту України: з метою встановлення факту наявності або відсутності джерел небезпеки, які за певних обставин можуть ініціювати виникнення надзвичайної ситуації, а також визначення рівнів можливих надзвичайних ситуацій, не проведено ідентифікацію об`єкта господарської діяльності з узгодженням її з Головним управлінням ДСНС України у Дніпропетровській області;
пункт 21: порушення ст.57 Кодексу цивільного захисту України: відсутня декларація відповідності матеріально-технічної бази суб`єкта господарювання вимогам законодавства з питань пожежної безпеки та позитивний висновок за результатами оцінки (експертизи) протипожежного стану об`єкта (постанова КМУ № 440 від 05.06.2013 року).
Судом встановлено, що під час перевірки був присутній директор Комунального закладу культури "Палац культури" Бєлякова Катерина Миколаївна, про що зазначено у відповідній графі акта від 16.07.2021 року № 216; пояснення, зауваження або заперечення щодо суті виявлених порушень не зазначені, що підтверджено у відповідній графі акта перевірки. Також вказано, що засновником КЗК "Палац культури" виступає Жовтоводська міська рада з 01.01.2020 року; КЗК "Палац культури" є комунальною власністю та належить територіальній громаді. Директором КЗК "Палац культури" було складено бюджетний запит на 2021 рік, в якому було зазначено всі пункти припису від 20.10.2020 року, проте виконати всі пункти не вдалось, оскільки такі потребують великих капітальних видатків, яких в закладі на 2021 рік не передбачено кошторисом. На 2021 рік було виділено кошти тільки на заробітну плату та комунальні платежі, які вимушені сплачувати в борг. У КЗК "Палац культури" є виготовлений проєкт на встановлення сучасної системи автоматичної пожежної сигналізації на суму 3,5 млн. грн., але на реалізацію цього проєкту в міському бюджеті відсутні кошти. У зв`язку з карантином КЗК "Палац культури" не може заробити кошти за допомогою платних послуг на усунення недоліків у приписі №37, тому що через дворічний простій заклад без опалення потребує негайного ремонту різних комунікацій, на усунення яких йдуть зароблені кошти.
Відповідачем в ході судового розгляду справи не заперечувалась наявність не усунених вище наведених порушень вимог Правил пожежної безпеки в Україні, затверджених наказом Міністерства внутрішніх справ України від 30.12.2014 року № 1417, а також Кодексу цивільного захисту України.
Надаючи правову оцінку встановленим обставинам справи, суд виходить з наступного.
Відповідно до підпункту 39 пункту 4 Положення про Державну службу України з надзвичайних ситуацій, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 16.12.2015 року № 1052, на ДСНС України покладено завдання організовувати і здійснювати державний нагляд (контроль) за додержанням вимог законів та інших нормативно - правових актів з питань техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту міністерствами, іншими центральними органами виконавчої влади, Радою міністрів Автономної Республіки Крим, місцевими держадміністраціями, іншими державними органами та органами місцевого самоврядування, суб`єктами господарювання.
Згідно підпунктів 27, 35 пункту 4 Положення про Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області, затвердженого наказом ДСНС України № 3 від 04.02.2013 року, Головне управління відповідно до покладених на нього завдань організовує і здійснює безпосередньо та через підпорядковані підрозділи державний нагляд (контроль) за додержанням і виконанням вимог законодавства у сферах пожежної і техногенної безпеки та цивільного захисту місцевими органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування та суб`єктами господарювання; складає акти перевірок, видає припису, постанови, розпорядження про усунення вимог законодавства у сфері цивільного захисту, пожежної та техногенної безпеки, а в разі встановлення порушень, що створюють загрозу життю та здоров`ю людей, звертається до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері цивільного захисту, пожежної та техногенної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, об`єктів, споруд, цехів, дільниць, окремих приміщень, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску та реалізації пожежо-небезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту.
Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначаються Законом України Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності (далі Закон № 877).
Згідно статті першої, частини 5, частини 11 статті 4 Закону № 877, діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища;
Заходи державного нагляду (контролю) - планові та позапланові заходи, які здійснюються шляхом проведення перевірок, ревізій, оглядів, обстежень та інших дій.
Виробництво (виготовлення) або реалізація продукції, виконання робіт, надання послуг суб`єктами господарювання можуть бути зупинені повністю або частково виключно за рішенням суду.
Відновлення виробництва (виготовлення) або реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг суб`єктами господарювання після призупинення можливе з моменту отримання органом державного нагляду (контролю), який ініціював призупинення, повідомлення суб`єкта господарювання про усунення ним усіх встановлених судом порушень.
Плановий чи позаплановий захід щодо суб`єкта господарювання - юридичної особи має здійснюватися у присутності керівника або особи, уповноваженої керівником. Плановий чи позаплановий захід щодо фізичної особи - підприємця має здійснюватися за його присутності або за присутності уповноваженої ним особи.
Згідно з частиною першою статті 7 Закону № 877 для здійснення планового або позапланового заходу орган державного нагляду (контролю) видає наказ (рішення, розпорядження), який має містити найменування суб`єкта господарювання, щодо якого буде здійснюватися захід, та предмет перевірки.
На підставі наказу (рішення, розпорядження) оформляється посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю), яке підписується керівником органу державного нагляду (контролю) (головою державного колегіального органу) або його заступником (членом державного колегіального органу) із зазначенням прізвища, ім`я та по батькові і засвідчується печаткою.
Частиною 6 статті 7 Закону № 877 визначено, що за результатами здійснення планового або позапланового заходу посадова особа органу державного нагляду (контролю) складає акт, який повинен містити такі відомості:
- дату складення акта;
- тип заходу (плановий або позаплановий);
- форма заходу (перевірка, ревізія, обстеження, огляд тощо);
- предмет державного нагляду (контролю);
- найменування органу державного нагляду (контролю), а також посаду, прізвище, ім`я та по батькові посадової особи, яка здійснила захід;
- найменування юридичної особи або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи - підприємця, щодо діяльності яких здійснювався захід.
Посадова особа органу державного нагляду (контролю) зазначає в акті стан виконання вимог законодавства суб`єктом господарювання, а в разі невиконання - детальний опис виявленого порушення з посиланням на відповідну вимогу законодавства.
В останній день перевірки два примірники акта підписуються посадовими особами органу державного нагляду (контролю), які здійснювали захід, та суб`єктом господарювання або уповноваженою ним особою, якщо інше не передбачено законом.
Якщо суб`єкт господарювання не погоджується з актом, він підписує акт із зауваженнями.
Зауваження суб`єкта господарювання щодо здійснення державного нагляду (контролю) є невід`ємною частиною акта органу державного нагляду (контролю).
У разі відмови суб`єкта господарювання підписати акт посадова особа органу державного нагляду (контролю) вносить до такого акта відповідний запис.
Один примірник акта вручається керівнику чи уповноваженій особі суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу, фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі в останній день заходу державного нагляду (контролю), а другий зберігається в органі державного нагляду (контролю).
В силу частини 7 статті 7 Закону № 877 на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду.
У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.
Відносини, пов`язані із захистом населення, територій, навколишнього природного середовища та майна від надзвичайних ситуацій, реагуванням на них, функціонуванням єдиної державної системи цивільного захисту, та визначає повноваження органів державної влади, Ради міністрів Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування, права та обов`язки громадян України, іноземців та осіб без громадянства, підприємств, установ та організацій незалежно від форми власності, регулюються Кодексом цивільного захисту України.
Відповідно до частини першої статті 64 Кодексу цивільного захисту України центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки уповноважений організовувати та здійснювати державний нагляд (контроль) щодо виконання вимог законів та інших нормативно-правових актів з питань техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту і діяльності аварійно-рятувальних служб.
Згідно підпункту 12 частини першої статті 67 Кодексу цивільного захисту України до повноважень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, належить звернення до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, об`єктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску і реалізації пожежо-небезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, надання послуг, якщо ці порушення створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.
Відповідно до частини другої статті 68 Кодексу цивільного захисту України у разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежо-небезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.
Згідно підпунктів 1, 4 частини першої статті 70 Кодексу цивільного захисту України підставою для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів є, зокрема:
- недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами;
- нездійснення заходів щодо захисту персоналу від шкідливого впливу ймовірних надзвичайних ситуацій.
Повне або часткове зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг здійснюється виключно за рішенням адміністративного суду.
З аналізу зазначених норм законодавства вбачається, що позивач у відповідності до Закону № 877 та Кодексу цивільного захисту України є спеціально уповноваженим органом, який наділений відповідними повноваженнями державного нагляду (контролю) у сфері техногенної та пожежної безпеки, у тому числі повноваженнями застосування до суб`єктів господарювання певних заходів реагування.
Виходячи з вищевикладеного, орган, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, у разі виявлення факту недотримання вимог пожежної безпеки, на підставі акту, складеного за результатами здійснених заходів (перевірок тощо), має право звернутися до суду із позовом про застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення експлуатації будівель, споруд.
З аналізу наведених норм слідує, що адміністративний суд, у разі наявності обґрунтованих підстав вважати, що виявлені органом державного нагляду (контролю) порушення вимог законодавства у сферах пожежної і техногенної безпеки створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей і не були усунуті суб`єктом господарювання, має ухвалити рішення про вжиття відповідних заходів реагування, в тому числі шляхом повного зупинення експлуатації (роботи) об`єкта .
Системний аналіз статей 1, 7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», підпункту 12 пункту 1 статті 67, пунктів 1, 2 статті 68, підпунктів 1, 4 пункту 1 статті 70 Кодексу цивільного захисту України дає підстави для висновку, що встановлення факту порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, та у подальшому може призвести до тяжких наслідків у цій сфері, є достатньою підставою для застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів.
З матеріалів справи вбачається, що під час перевірки був присутній директор Комунального закладу культури "Палац культури" Бєлякова Катерина Миколаївна, про що зазначено у відповідній графі акта від 16.07.2021 року № 216; пояснення, зауваження або заперечення щодо суті виявлених порушень не зазначені, що підтверджено у відповідній графі акта перевірки.
Відповідно до пункту 3 статті 55 Кодексу цивільного захисту України забезпечення пожежної безпеки суб`єкта господарювання покладається на власників та керівників таких суб`єктів господарювання.
Як передбачено підпунктами 1, 3, 4, 5, 12, 13, 19, 21, 22, 23 пункту 1 статті 20 Кодексу цивільного захисту України на суб`єкта господарювання покладається обов`язок: забезпечення виконання заходів у сфері цивільного захисту на об`єктах суб`єкта господарювання; розміщення інформації про заходи безпеки та відповідну поведінку населення у разі виникнення аварії; організація та здійснення під час виникнення надзвичайних ситуацій евакуаційних заходів щодо працівників та майна суб`єкта господарювання; створення об`єктових формувань цивільного захисту відповідно до цього Кодексу та інших законодавчих актів, необхідної для їх функціонування матеріально-технічної бази і забезпечення готовності таких формувань до дій за призначенням; забезпечення аварійно-рятувального обслуговування суб`єктів господарювання відповідно до вимог статті 133 цього Кодексу; здійснення за власні кошти заходів цивільного захисту, що зменшують рівень ризику виникнення надзвичайних ситуацій; розроблення заходів щодо забезпечення пожежної безпеки, впровадження досягнень науки і техніки, позитивного досвіду із зазначеного питання; забезпечення виконання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, а також виконання вимог приписів, постанов та розпоряджень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки; утримання у справному стані засобів цивільного та протипожежного захисту, недопущення їх використання не за призначенням; здійснення заходів щодо впровадження автоматичних засобів виявлення та гасіння пожеж і використання для цієї мети виробничої автоматики.
Суд погоджується з доводами позивача відносно того, що наявність означених порушень вимог пожежної та техногенної безпеки, а також цивільного захисту створює загрозу життю та/або здоров`ю людей, з огляду на наступне.
При порушенні виконання монтажу проводів і кабелів, тобто не за допомогою опресування, зварювання, паяння або затискачів (гвинтових, болтових тощо), призводить до аварійної експлуатації освітлювальної та силової електромережі та зниження її технічних характеристик, яке призводить до виникнення пожежі та впливу небезпечних факторів пожежі (продуктів горіння, чадного газу та підвищених температур), та створює загрозу життю та/або здоров`ю людей.
При відсутності або невідповідності системи димовидалення, приведе до ускладнення видалення продуктів горіння під час пожежі та зменшує час розповсюдження небезпечних факторів пожежі (особливо диму) по всім поверхах, в тому числі по шляхам евакуації вможлививши евакуацію людей з будівлі, що загрожуватиме життю та/або здоров`ю людей.
При порушенні виконання монтажу електричних мереж та їх не відповідність, тобто зменшення ступеня захисту електричних мереж, призводить до аварійної експлуатації зазначених мереж та зниження її технічних характеристик, яке призводить до виникнення пожежі та впливу небезпечних факторів пожежі (продуктів горіння, чадного газу та підвищених температур), та створює загрозу життю та/або здоров`ю людей.
Не проведення ідентифікації об`єкта господарської діяльності для встановлення наявності або відсутності джерел небезпеки, які можуть ініціювати виникнення надзвичайних ситуацій, унеможливлює визначення рівнів можливих надзвичайних ситуацій.
Пунктом 33 частини 1 статті 1 Кодексу цивільного захисту України передбачено, що пожежна безпека - відсутність неприпустимого ризику виникнення і розвитку пожеж та пов`язаної з ними можливості завдання шкоди живим істотам, матеріальним цінностям і довкіллю.
Відповідно до пункту 24 вище зазначеної статті надзвичайна ситуація - обстановка на окремій території чи суб`єкті господарювання на ній або водному об`єкті, яка характеризується порушенням нормальних умов життєдіяльності населення, спричинена катастрофою, аварією, пожежею, стихійним лихом, епідемією, епізоотією, епіфітотією, застосуванням засобів ураження або іншою небезпечною подією, що призвела (може призвести) до виникнення загрози життю або здоров`ю населення, великої кількості загиблих і постраждалих, завдання значних матеріальних збитків, а також до неможливості проживання населення на такій території чи об`єкті, провадження на ній господарської діяльності.
Отже, настання реальної загрози життю та здоров`ю людей від пожежі або надзвичайної ситуації з обставинами, які можуть призвести до займання, розповсюдження вогню та вплив небезпечних факторів пожежі (продуктів горіння, чадного газу та підвищених температур) створюють реальну загрозу життю та/або здоров`ю людей.
Однак, відповідач, не зважаючи на встановлені перевіркою порушення, про наявність яких підприємству достеменно відомо, свідомо експлуатує об`єкт із цими порушеннями правил і норм пожежної та техногенної безпеки, чим створює загрозу життю та здоров`ю людей.
Водночас, відповідно до статті 3 Конституції України людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю.
За наведених обставин, подальша експлуатація об`єктів відповідача із зазначеними в акті перевірки порушеннями пожежної та техногенної безпеки, цивільного захисту створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей (як працюючого персоналу, так і іншим громадянам, а також особам, які будуть здійснювати ліквідацію надзвичайної ситуації (пожежі).
Суд зауважує, що Комунальним закладом культури "Палац культури" під час проведення планової перевірки не надавалось жодних зауважень або заперечень до проведених заходів та складеного за його результатами акту.
Станом на час розгляду справи, відповідачем не надано суду доказів повного усунення виявлених порушень у сфері пожежної безпеки та цивільного захисту, які зафіксовані в акті перевірки в акті від 16.07.2021 року № 216.
Суд погоджується з позицією позивача, що подальша експлуатація об`єкта, а саме: будівлі за адресою: Дніпропетровська область, м. Жовті Води, площа Миру, 4 Комунального закладу культури "Палац культури" із порушеннями пожежної, техногенної безпеки та цивільного захисту створює загрозу життю та здоров`ю людей, які працюють, перебувають на об`єктах.
Захід реагування у вигляді повного зупинення роботи підприємства до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки є крайнім заходом, обрання якого є доцільним лише у разі, якщо виявлені допущенні порушення реально створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.
Наявність реальної загрози безпосередньо життю та здоров`ю людей є обов`язковою умовою для застосування заходів реагування.
Вжиття заходів реагування на порушення тих чи інших правил техногенної та пожежної безпеки слід оцінювати з урахуванням принципу пропорційності, що передбачає дотримання необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямовані такі заходи.
Надаючи оцінку доводам сторін щодо створення наявними порушеннями реальної загрози життю та/або здоров`ю людей, суд виходить з того, що докази усунення виявлених перевіркою порушення техногенної та пожежної безпеки, які є реальною загрозою для життя та здоров`я людей, у матеріалах справи відсутні.
Пожежа - це неконтрольований процес знищування або пошкодження вогнем майна, під час якого виникають чинники, небезпечні для істот та навколишнього природного середовища (стаття 2 Кодексу цивільного захисту України).
Визначення небезпечного чинника міститься у пункті 26 Кодексу цивільного захисту України та означає складову частину небезпечного явища (пожежа, вибух, викидання, загроза викидання небезпечних хімічних, радіоактивних і біологічно небезпечних речовин) або процесу, що характеризується фізичною, хімічною, біологічною чи іншою дією (впливом), перевищенням нормативних показників і створює загрозу життю та/або здоров`ю людини.
Отже, законодавець пов`язує настання реальної загрози життю та здоров`ю людей від пожежі з обставинами, які можуть призвести до займання та розповсюдження вогню.
Неможливість своєчасного та належного оповіщення про пожежу, пожежогасіння, евакуації та надання допомоги людям створюють реальну загрозу їх життю та здоров`ю.
Застосована правова позиція відповідає правовим висновкам Верховного Суду, викладеним у постанові від 20.06.2018 року у справі № 826/4267/16.
Враховуючи вищевикладене, суд доходить висновку, що вжиття заходів реагування у вигляді повного зупинення експлуатації (роботи) об`єкта, а саме: будівлі за адресою: Дніпропетровська область, м. Жовті Води, площа Миру, 4 Комунального закладу культури "Палац культури" (код ЄДРПОУ - 43447589) до повного усунення порушень, зазначених в акті від 16.07.2021 року № 216, спрямоване на попередження настання негативних наслідків, викликаних наявністю на цьому об`єкті порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей, є обґрунтованим, тому позовні вимоги в цій частині підлягають задоволенню.
Відповідно до частини першої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна, довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
Частиною другою статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.
Згідно статті 90 Кодексу адміністративного судочинства України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.
Таким чином, виходячи із заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України та матеріалів справи, суд дійшов висновку, що позовна заява Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області про застосування заходів реагування підлягає задоволенню.
Відповідно до частини першої статті 143 Кодексу адміністративного судочинства України суд вирішує питання щодо судових витрат у рішенні, постанові або ухвалі.
Питання щодо розподілу судових витрат врегульовані статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України.
Оскільки позивач є суб`єктом владних повноважень, відповідно до статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України витрати на сплату судового збору покладаються на позивача та не підлягають стягненню з відповідача.
Керуючись ст.ст. 8, 9, 72-77, 139, 242-244, 246, 250, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
Застосувати заходи реагування у вигляді повного зупинення експлуатації (роботи) об`єкта, а саме: будівлі за адресою: Дніпропетровська область, м. Жовті Води, площа Миру, 4 Комунального закладу культури "Палац культури" (код ЄДРПОУ - 43447589) до повного усунення порушень, зазначених в акті від 16.07.2021 № 216.
Зупинити експлуатацію об`єкта, а саме: будівлі за адресою: Дніпропетровська область, м. Жовті Води, площа Миру, 4 Комунального закладу культури "Палац культури" (код ЄДРПОУ - 43447589), до повного усунення порушень, зазначених в Акті від 16.07.2021 №216.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст рішення суду складений 13 березня 2026 року.

Суддя Е.О. Юрков