Справа № 354/489/25
Суддя: Шавель Руслан Миронович
Дата ухвалення: 2026-03-17 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про повернення апеляційної скарги

17 березня 2026 рокуЛьвівСправа № 354/489/25 пров. № А/857/16402/26

Восьмий апеляційний адміністративний суд в складі колегії суддів:

судді-доповідача -Шавеля Р. М.
суддів -Бруновської Н. В.
Хобор Р. Б.

перевіривши апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Івано-Франківського окружного адміністративного суду від 04 лютого 2026 року у справі № 354/489/25 за адміністративним позовом ОСОБА_1 до голови Поляницької сільської ради Яремчанської міської ради Івано-Франківської області Поляка Миколи Миколайовича про визнання дій неправомірними, спонукання до вчинення певних дій,

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Івано-Франківського окружного адміністративного суду від 04 лютого 2026 року відмовлено у задоволенні позову ОСОБА_1 до голови Поляницької сільської ради Яремчанської міської ради Івано-Франківської області Поляка М.М. про визнання дій неправомірними, спонукання до вчинення певних дій.

Не погодившись із ухваленим рішенням, позивач ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу.

Перевіряючи апеляційну скаргу на відповідність вимогам положень Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України), апеляційний суд виходить з наступного.

Відповідно до ст.129 Конституції України як одну з основних засад судочинства визначено забезпечення права, зокрема, на апеляційний перегляд справи.

Зазначеній правовій нормі Основного Закону України кореспондують приписи п.6 ч.3 ст.2 КАС України, який відносить до основних засад (принципів) адміністративного судочинства забезпечення права на апеляційний перегляд справи, а також ст.13 цього Кодексу, якою закріплено право учасників справи на апеляційний перегляд справи.

Водночас ч.2 ст.44 КАС України та ч.1 ст.45 КАС України покладає на учасників справи обов`язок добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки. Зловживання процесуальними правами не допускається.

Згідно з п.9 ч.3 ст.2 КАС України неприпустимість зловживання процесуальними правами є однією із основних засад (принципів) адміністративного судочинства.

Як вбачається з тексту апеляційної скарги ОСОБА_1 остання не відповідає вимогам ст.296 КАС України, а саме: у ній застосовані образливі висловлювання, які дискредитують державу, судові органи України, їх посадових осіб.

Зокрема, позивач виклав її зміст з використанням образливої лексики, некоректно, з застосуванням неповажних слів щодо суддів та суду в цілому. Зокрема, апелянтом допускаються образливі висловлювання щодо судді, який ухвалив оскаржуване рішення у цій справі, та надається образлива і саркастична характеристика судді. Апелянт висловився наступним чином: «суддя тримач розумного строку бездіяльний кривосудник його дія відповідь є правомірна, такі такого впізнають прикриваючись державою Україна, іменем України в мафіозному дусі, які надумують свої новіші норми особистої законотворчої діяльності, з такого огляду видимість правосуддя».

Зазначені висловлювання позивача суд апеляційної інстанції вважає неприпустимими.

За правилами ч.3 ст.45 КАС України якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 14 березня 2019 року (справа № 9901/34/19) зазначено, що нецензурна лексика, образливі та лайливі слова, символи, зокрема, для надання особистих характеристик учасникам справи, іншим учасникам судового процесу, їх представникам і суду не можуть використовуватися ні у заявах по суті справи, заявах з процесуальних питань, інших процесуальних документах, ні у виступах учасників судового процесу та їх представників.

Використання учасниками судового процесу та їх представниками нецензурної лексики, образливих і лайливих слів, символів у поданих до суду документах і у спілкуванні з судом, з іншими учасниками процесу, їхніми представниками, а також вчинення інших аналогічних дій свідчать про очевидну неповагу до честі, гідності цих осіб з боку осіб, які такі дії вчиняють. Ці дії суперечать основним засадами (принципами) адміністративного судочинства, а також його завданню. З огляду на це, вчинення таких дій суд може визнати зловживанням процесуальними правами та застосувати, зокрема, наслідки, передбачені частиною третьою ст.45 КАС України.

Обґрунтування апеляційної скарги з використанням наведених висловлювань виходить за межі нормальної, коректної та легітимної критики, що, наприклад, у розумінні Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) констатується як зловживання правом на подання заяви. Так, цей Суд, застосовуючи підпункт «а» пункту 3 статті 35 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, оголошує неприйнятною будь-яку індивідуальну заяву, подану згідно зі статтею 34, якщо він вважає, що ця заява є зловживанням правом на її подання. Для прикладу, Суд вказав на зловживання правом на подання заяви, коли заявник під час спілкування з ЄСПЛ вживав образливі, погрозливі або провокативні висловлювання проти уряду-відповідача, його представника, органів влади держави-відповідача, проти ЄСПЛ, його суддів, Секретаріату ЄСПЛ або його працівників (див. ухвали щодо прийнятності у справах «Ржегак проти Чеської Республіки» від 14 травня 2004 року, заява № 67208/01, «Дюрінже та Грандж проти Франції» від 4 лютого 2003 року, заяви № 61164/00 і № 18589/02, «Guntis Apinis проти Латвії» від 20 вересня 2011 року, заява № 46549/06).

Апеляційним судом враховується, що згідно правової позиції Великої Палати Верховного Суду, викладеної у вже згаданому вище рішенні, ч.2 ст.45 КАС України не містить вичерпного переліку обставин, що можуть бути розцінені судом як зловживання процесуальними правами.

Натомість, суд звертає увагу, що завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень (ч.1 ст.2 КАС України). А неприпустимість зловживання процесуальними правами є однією з основних засад (принципів) адміністративного судочинства (п.9 ч.3 ст.2 КАС України).

Отже, учасник судового процесу має користуватися процесуальними правами саме з метою виконання завдання адміністративного судочинства, сприяючи тим самим суду у здійсненні правосуддя. Якщо ж такий учасник здійснює певну процесуальну дію не із цією метою, а для досягнення інших цілей (образити, принизити суд, його суддів, виявити до них і до їхніх дій власні негативні емоції тощо), він виходить за межі дійсного змісту відповідного процесуального права, тобто зловживає ним.

Дії учасника справи чи його представника мають бути дотримані не лише за формою, але й за змістом завдань адміністративного судочинства. Зміст права на справедливий суд несумісний зі свідомим виявом такими особами неповаги до честі, гідності, репутації суддів і суду.

У процесуальних відносинах, намагаючись донести певну думку до суду, учасник судового процесу має ретельно підбирати слова, а також з обережністю виявляти емоції щодо інших учасників, суду та конкретних суддів. Суд не має толерувати використання у процесуальних заявах образливих, глумливих і лайливих слів чи символів, використаних зокрема для надання характеристик учасникам справи, іншим учасникам судового процесу, суду (суддям). Такі слова і символи не можна використовувати ні у заявах по суті справи, заявах з процесуальних питань, інших процесуальних документах, ні у виступах учасників судового процесу та їхніх представників.

Наявність зазначених слів або символів є достатньою для того, щоб суд застосував наслідки, передбачені частиною третьою ст.45 КАС України.

Відтак, апеляційний суд констатує, що використання образливих висловлювань є неприпустимим при оформленні апеляційної скарги.

За правилами ч.3 ст.45 КАС України, якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

З урахуванням наведеного, оскільки у поданій апеляційній скарзі апелянтом допущені висловлювання, що дискредитують судові органи України та їх посадових осіб, суд приходить до висновку про наявність достатніх правових підстав для визнання зловживанням процесуальними правами апелянтом та повернути скаргу останньому.

При постановленні ухвали апеляційним судом враховано правову позицію, яка викладена в постанові Верховного Суду від 29 травня 2025 року в справі № 120/7682/24.

На підставі викладеного, керуючись статтями 296, 297, 298, 325 КАС України,

УХВАЛИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Івано-Франківського окружного адміністративного суду від 04 лютого 2026 року у справі № 354/489/25, - повернути скаржнику.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена протягом тридцяти днів шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції.

Суддя-доповідач Р. М. Шавель
судді Н. В. Бруновська
Р. Б. Хобор