Справа № 120/2602/26
Суддя: Свентух Віталій Михайлович
Дата ухвалення: 2026-03-17 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

м. Вінниця

17 березня 2026 р. Справа № 120/2602/26

Суддя Вінницького окружного адміністративного суду Свентух Віталій Михайлович, розглянувши матеріали позовної заяви за позовом представника позивача ОСОБА_1 - адвоката Опольської Наталі Михайлівни до військової частини НОМЕР_1 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача - військова частина НОМЕР_2 про визнання протиправним та скасування пункту наказу,-

ВСТАНОВИВ:

до Вінницького окружного адміністративного суду надійшла позовна заява представника позивача ОСОБА_1 - адвоката Опольської Наталі Михайлівни до військової частини НОМЕР_1 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача - військова частина НОМЕР_2 про визнання протиправним та скасування пункту наказу.

Згідно з пунктом 3 частини 1 статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Ознайомившись з позовною заявою та доданими матеріалами, вважаю, що зазначена позовна заява підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Відповідно до пунктів 4, 5 частини п`ятої статті 160 КАС України в позовній заяві зазначається зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

В силу приписів частини 4 статті 161 КАС України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги.

Згідно з частиною 7 статті 161 КАС України до заяви про визнання індивідуального акта протиправним чи адміністративного договору недійсним додається також оригінал або копія оспорюваного акта чи договору або засвідчений витяг з нього, а у разі відсутності акта чи договору у позивача - клопотання про його витребування.

У змісті позовних вимог позивач просить визнати протиправним та скасувати пункт 2.17 наказу командира військової частини НОМЕР_1 з основної діяльності №55 від 03.07.2025 року "Про результати службового розслідування" щодо притягнення начальника складу роти логістики військової частини НОМЕР_2 сержанта ОСОБА_1 за пряму дійсну шкоду, що була завдана шляхом допущення нестачі майна номенклатури продовольчої служби у розмірі 552233,30 грн.

Однак, до позовної заяви не долучено оскаржуваного наказу.

Крім того, частиною 1 статті 122 КАС України визначено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Абзацом 1 частини 2 статті 122 КАС України визначено, що для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до частини 3 статті 122 КАС України для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Згідно з частиною 5 статті 122 КАС України для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Тобто, чинне законодавство встановленими строками обмежує звернення особи до суду за захистом своїх прав, свобод та інтересів. Це, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків має на меті досягнення юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними.

Як зазначалось судом, позивач просить визнати протиправним та скасувати пункт 2.17 наказу командира військової частини НОМЕР_1 з основної діяльності №55 від 03.07.2025 року "Про результати службового розслідування".

Однак, позов сформовано в системі "Електронний суд" 28.02.2026 року, тобто з пропуском місячного строку визначеного частиною 5 статті 122 КАС України.

Разом з тим, у змісті позовних вимог позивач просить поновити строк на оскарження пункту 2.17 наказу командира військової частини НОМЕР_1 з основної діяльності №55 від 03.07.2025 року "Про результати службового розслідування".

В обґрунтування поважності причин пропуску строку звернення до суду позивач зазначив, що він не був належним чином ознайомлений із спірним наказом та не отримував матеріалів службового розслідування.

Лише після отримання відповідної інформації шляхом адвокатського запиту (відповідь від 28.01.2026 року) позивач зміг реалізувати своє право на судовий захист.

Водночас, матеріали справи не містять належних і допустимих доказів того, що позивач у зазначений період об`єктивно дізнався або був позбавлений можливості дізнатися раніше про порушення своїх прав, а також доказів, які б свідчили про об`єктивну неможливість своєчасного звернення до суду.

Надаючи оцінку посиланням представника позивача на запровадження воєнного стану, як на поважність причин пропуску строку звернення до суду, суд зазначає, що сам лише факт запровадження воєнного стану в Україні не може бути підставою для поновлення процесуального строку (зокрема й строку звернення до адміністративного суду) у всіх абсолютно випадках.

Питання про поновлення процесуального строку слід вирішувати в кожному конкретному випадку, виходячи з доводів, наведених у заяві про поновлення такого строку.

Подібні висновки викладені в постанові Великої Палати Верховного Суду від 10 листопада 2022 року у справі № 990/115/22.

Так, у цій постанові суд дійшов висновку, що введення на території України воєнного стану не зупинило перебіг процесуальних строків звернення до суду з позовами. Питання поновлення процесуального строку у випадку його пропуску з причин, пов`язаних із запровадженням воєнного стану в Україні, вирішується в кожному конкретному випадку з урахуванням доводів, наведених у заяві про поновлення такого строку. Сам по собі факт запровадження воєнного стану в Україні не є підставою для поновлення процесуального строку. Такою підставою можуть бути обставини, що виникли внаслідок запровадження воєнного стану та унеможливили виконання учасником судового процесу процесуальних дій протягом установленого законом строку.

Однак, представником позивача не надано доказів, які б свідчили про те, що запровадження воєнного стану на території України об`єктивно перешкоджало позивачу своєчасному зверненню до суду з позовною заявою.

З огляду на викладене, суд дійшов висновку про відсутність достатніх підстав для поновлення строку звернення до адміністративного суду, оскільки позивачем не доведено існування поважних причин його пропуску та не підтверджено безперервної й об`єктивної неможливості реалізувати право на судовий захист у межах строку, встановленого законом.

Відтак, суд визнає неповажними підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду.

В силу частини 1 статті 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Частиною 6 статті 161 КАС України визначено, що у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

З огляду на викладене та враховуючи невідповідність поданого адміністративного позову вимогам статтею 160, 161 КАС України, позовну заяву слід залишити без руху, надавши особі яка її подала, строк для усунення недоліків, шляхом:

- надання оскаржуваного наказу;

- надання заяви про поновлення строку звернення до суду з обґрунтуванням поважності причин пропуску такого строку з доданням доказів, що підтверджують зазначені обставини.

За правилами визначеними частиною 1 статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись ст. 160, 161, 169, 171, 172 КАС України, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву представника позивача ОСОБА_1 - адвоката Опольської Наталі Михайлівни до військової частини НОМЕР_1 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача - військова частина НОМЕР_2 про визнання протиправним та скасування пункту наказу залишити без руху.

Позивачу у десятиденний строк з дня отримання копії ухвали усунути недоліки позовної заяви, зазначені в мотивувальній частині ухвали суду.

Копію ухвали направити особі, яка подала позовну заяву

Ухвала суду набирає законної сили в порядку, визначеному ст. 256 КАС України.

Відповідно до ч. 3 ст. 293 КАС України, заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Свентух Віталій Михайлович