Справа № 640/3972/21
Суддя: Войтович І. І.
Дата ухвалення: 2026-03-09 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

09 березня 2026 року Київ Справа № 640/3972/21

Київський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Войтович І.І., розглянувши у порядку письмового провадження заяву позивача щодо зміни предмета позову у справі за позовом ОСОБА_1 до Центрального міжрегіонального управління Державної міграційної служби у м. Києві та Київській області про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії,

в с т а н о в и в:

До Окружного адміністративного суду міста Києва звернувся ОСОБА_1 з позовом до Центрального міжрегіонального управління Державної міграційної служби у м. Києві та Київської області, в якому просить суд:

- визнати протиправним та скасувати рішення ЦМУ ДМС у м. Києві та Київській області про відмову у наданні дозволу на імміграцію в Україні, видане громадянину Азербайджану ОСОБА_1 №6151/422 від 24.12.2020;

- зобов`язати ЦМУ ДМС у м. Києві та Київській області повторно розглянути заяву громадянина Азербайджану ОСОБА_1 про надання дозволу на імміграцію.

Позовні вимоги обґрунтовано тим, що позивач є громадянином Азербайджанської Республіки та з 14.11.2017 перебуває у зареєстрованому шлюбі із громадянкою України ОСОБА_2 . Перебуваючи на території України на законних підставах та, як особа, що перебуває у шлюбі з громадянином України понад два роки, позивач звернувся до ЦМУ ДМС у м. Києві та Київській області з приводу надання дозволу на імміграцію в Україну. Рішенням ЦМУ ДМС у м. Києві та Київській області ОСОБА_1 було відмовлено у наданні дозволу на імміграцію в Україну на підставі пункту 4 частини 1 статті 10 Закону України «Про імміграцію», як особі, яка свідомо надала неправдиві відомості.

22 лютого 2021 року ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва відкрито спрощене позовне провадження та призначено до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження (без виклику сторін).

13.12.2022 Верховною Радою України було прийнято Закон України «Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду» №2825-IX, статтею 1 якого ліквідовано Окружний адміністративний суд міста Києва.

Пунктом 1 розділу ІІ «Прикінцеві та перехідні положення» вказаного Закону визначено, що цей Закон набирає чинності з дня, наступного за днем його опублікування.

Згідно з пунктом 2 розділу ІІ «Прикінцеві та перехідні положення» цього Закону з дня набрання чинності цим Законом Окружний адміністративний суд міста Києва припиняє здійснення правосуддя; до початку роботи Київського міського окружного адміністративного суду справи, підсудні окружному адміністративному суду, територіальна юрисдикція якого поширюється на місто Київ, розглядаються та вирішуються Київським окружним адміністративним судом.

14.12.2022 вказаний Закон був опублікований в газеті «Голос України» №254 та набрав чинності 15.12.2022.

03.07.2024 вказані матеріали адміністративного позову отримані Київським окружним адміністративним судом та протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями, 03.07.2024 справа розподілена судді Войтовичу І.І.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 15.07.2024 прийнято адміністративну справу №640/3972/21 до провадження та продовжено розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами.

28.10.2025 позивачем було подано заяву про зміну предмета позову (доповнення позовних вимог новими).

В обґрунтування заяви позивач зазначає, що ЦМУ ДМС у м. Києві та Київській області 02.11.2021 прийнято рішення про примусове повернення позивача до країни походження або третьої країни та зобов`язання позивача покинути територію України у термін до 20.11.2021 та рішення №565 від 01.12.2022 позивачу заборонено в`їзд на територію України строком на 3 (три) роки з якими позивач не погоджується.

Розглянувши заяву про зміну предмета позову (доповнення позовних вимог новими), дослідивши матеріали справи, суд зазначає наступне.

Відповідно до частини 1 статті 44 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України), учасники справи мають рівні процесуальні права та обов`язки.

Згідно із частиною 2 статті 44 КАС України, учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

У відповідності до пунктів 3, 6 частини 3 статті 44 КАС України, учасники справи мають право серед іншого, подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб; користуватися іншими визначеними законом процесуальними правами.

Відповідно до частини 1 статті 47 КАС України, крім прав та обов`язків, визначених у статті 44 цього Кодексу, позивач має право на будь-якій стадії судового процесу відмовитися від позову. Позивач має право змінити предмет або підстави позову, збільшити або зменшити розмір позовних вимог шляхом подання письмової заяви до закінчення підготовчого засідання або не пізніше ніж за п`ять днів до першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

У постанові Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 09.05.2024 у справі № 580/9034/23 Судом зазначено, наступне: «Отже, процесуальним законом позивачу як ініціатору судового процесу надано широке коло процесуальних прав, у тому числі змінити предмет або підстави позову, збільшити або зменшити розмір позовних вимог.

Предметом позову є матеріально - правові вимоги позивача до відповідача. При цьому, підстава позову - це фактичні обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, які складаються із фактів, що тягнуть за собою певні правові наслідки: зміну чи припинення правовідносин.

Зміна предмету адміністративного позову можлива у такі способи:

1) заміна одних позовних вимог іншими;

2) доповнення позовних вимог новими;

3) вилучення деяких із позовних вимог;

4) пред`явлення цих вимог іншому відповідачу в межах спірних правовідносин.

Зміна підстави адміністративного позову можлива у такі способи:

1) заміна одних фактичних чи правових підстав позову іншими;

2) доповнення фактичних чи правових підстав новими;

3) вилучення деяких із зазначених фактичних чи правових підстав.

Розміром позову є кількісна характеристика позовних вимог. Збільшити або зменшити розмір позовних вимог можна лише тоді, коли вони виражені у певному цифровому еквіваленті, наприклад, у грошовому розмірі. Доповнення позовних вимог новими відбувається шляхом зміни предмету позову, а не через збільшення розміру позовних вимог.

Необхідно зауважити, що предмет позову кореспондує із способами судового захисту права (змістом позову), які визначені статтею 5 КАС України, а тому зміна предмета позову означає зміну вимоги, що свідчить про обрання позивачем іншого, на відміну від первісно обраного, способу захисту порушеного права або його доповнення, у межах спірних відносин.

У постанові від 22.01.2020 у справі №826/19197/16 Верховний Суд підкреслив, що зміна предмета позову або підстав позову може відбуватися лише у межах спірних правовідносин. Одночасна зміна і предмета, і підстав позову не допускається. Наслідком розгляду заяви, зміст якої свідчить про одночасну зміну предмета і підстав позову є повернення такої заяви та розгляд раніше заявлених позовних вимог, якщо позивач не відмовляється від позову. Водночас у таких випадках позивач не позбавлений права звернутися з новим окремим позовом у загальному порядку.

Аналогічна правова позиція викладена в постановах Верховного Суду від 22.01.2020 у справі №826/19197/16, від 19.09.2023 у справі №160/1235/21, від 28.04.2021 у справі №420/2388/19, від 31.07.2020 у справі №826/11947/18.

Окрім того, у постанові Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 28.04.2021 у справі №420/2388/19 зазначено, що позивач розпоряджається своїми правами відносно предмета спору, підстав позову та розміру позовних вимог на власний розсуд, але це право обмежене певними «стадійними вимогами».

Однак, наведені норми процесуального закону обмежують право позивача змінювати одночасно предмет та підстави позову.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 30 листопада 2018 року у справі №806/1723/17.

Разом з тим, Верховним Судом неодноразово було зауважено, що під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу. Тобто зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача. Одночасна зміна і предмета, і підстав позову не допускається (постанова Великої Палати Верховного Суду від 25.06.2019, справа №924/1473/15, провадження № 12-15гс19).

Як вбачається з обставин справи, у позовній заяві ОСОБА_1 просить визнати протиправним та скасувати рішення ЦМУ ДМС у м. Києві та Київській області про відмову у наданні дозволу на імміграцію в Україні, видане громадянину Азербайджану ОСОБА_1 №6151/422 від 24.12.2020; зобов`язати ЦМУ ДМС у м. Києві та Київській області повторно розглянути заяву громадянина Азербайджану ОСОБА_1 про надання дозволу на імміграцію. Таким чином предметом позову у цій справі є визнання протиправним рішення про відмову у наданні дозволу на імміграцію в Україні.

У заяві про зміну предмету позову Позивач просив, зокрема визнати протиправним та скасувати рішення ЦМУ ДМС у місті Києві та Київській області №565 від 01.12.2022 про заборону в?їзду в Україну строком на 3(три) роки громадянину Азербайджану ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , (РНОКПП НОМЕР_1 ); визнати протиправним та скасувати рішення ЦМУ ДМС у місті Києві та Київській області від 02.11.2021 про примусове повернення до країни походження або третьої країни громадянину Азербайджану.

Окрім того, в заяві про зміну предмета позову (доповнення позовних вимог) надано нормативно-правове обґрунтування, яке стосується підстав визнання протиправним та скасування рішення про заборону в`їзду та рішення про примусове повернення.

З заяви вбачається, що позивач просить змінити предмет позову, однак з тексту поданої заяви випливає, що позивач фактично змінює й підстави позову, оскільки заява містить відмінне від первинного обґрунтування підстав позову.

Отже, заявлені позивачем вимоги не можуть вважатися зміною предмета позову чи доповненням позовних вимог в розумінні статті 46 КАС України, а фактично призводить до виникнення нового предмета позову, що повинен пред`являтися шляхом подання окремого адміністративного позову з дотриманням вимог, встановлених Кодексом.

Таким чином, заява про зміну предмета позову по своїй суті є не лише зміною предмета позову, а й зміною підстави позову, тобто фактично є окремим позовом з іншим предметом та підставами.

Відповідно до ч. 2 ст. 167 КАС України, якщо заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої цієї статті і ці недоліки не дають можливості її розглянути, або якщо вона є очевидно безпідставною та необґрунтованою, суд повертає таку заяву (клопотання, заперечення) заявнику без розгляду.

Визначаючись щодо підстав саме для повернення такої заяви, суд застосовує аналогію закону, за яким, у разі відсутності закону, що регулює відповідні правовідносини, суд застосовує закон, що регулює подібні правовідносини.

За таких обставин, враховуючи, що подана заява є зміною і предмету і підстав позову, суд доходить висновку, про необхідність її повернення заявнику.

Керуючись ст.ст. 47, 167, 241, 242, 248, 256 КАС України суд, -

у х в а л и в:

Повернути без розгляду заяву громадянина Азербайджану ОСОБА_1 про зміну предмету позову (доповнення позовних вимог новими).

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не підлягає оскарженню. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Войтович І. І.