Справа № 639/2251/26
Суддя: Борисенко О. О.
Дата ухвалення: 2026-03-18 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 639/2251/26
Провадження № 2-а/639/49/26
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 березня 2026 року м. Харків

Новобаварський районний суд міста Харкова у складі головуючого судді Борисенка О.О., розглянувши матеріали адміністративного позову ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення,

установив:

17.03.2026 до Новобаварського районного суду міста Харкова надійшов адміністративний позов ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 , в якому позивач просить: поновити строк для звернення із позовною заявою, як такого, що пропущено з поважних причин; скасувати постанову ІНФОРМАЦІЯ_1 № 3861 від 06.09.2025, якою ОСОБА_1 притягнуто до адміністративної відповідальності у вигляді штрафу за ч. 3 ст. 210-1 КУпАП.

Матеріали позовної заяви сформовані в системі «Електронний суд» 16.03.2026 та підписані представником позивача адвокатом Кравченком Олегом Павловичем, який діє на підставі ордеру.

На обґрунтування клопотання про поновлення строку звернення з позовом до суду представник позивача зазначив, що копія оскаржуваної постанови надіслана представнику позивача за його адвокатським запитом засобами електронної пошти листом державного виконавця Холодногірсько-Новобаварського ВДВС у м. Харкові ХМУ МЮУ від 05.03.2026 за № 27604.

Суд, вивчивши матеріали позовної заяви, доводи клопотання про поновлення пропущеного строку, встановив таке.

Статтею 5 КАС України передбачено право на звернення до адміністративного суду. Позовна заява подається в письмовій формі позивачем або особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб та повинна відповідати загальним вимогам, що встановлені статтями 160, 161 КАС України.

За змістом ч. 1, 2 ст. 171 КАС України, суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи: 1) подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; 2) має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником); 3) відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; 4) належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності; 5) позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); 6) немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Суддя відкриває провадження в адміністративній справі на підставі позовної заяви, якщо відсутні підстави для залишення позовної заяви без руху, її повернення чи відмови у відкритті провадження у справі.

Суд дійшов висновку, що вказана заява не відповідає вимогам п. 2, 8,11 ч. 5 ст. 160, ч. 3, 6 ст. 161 КАС України, з огляду на таке.

Відповідно до ч. 1 ст. 42 КАС України учасниками справи є сторони, треті особи.

Згідно з ч. 1 ст. 46 КАС України сторонами в адміністративному процесі є позивач та відповідач.

Водночас, у позовній заяві процесуальний статус ОСОБА_1 зазначений як заявник, а процесуальний статус адвоката Кравченка О.П. як представник заявника.

Крім того, в порушення вимог п. 8, 11 ч. 5 ст. 160 КАС України в позовній заяві не зазначено щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви; відсутнє власне письмове підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Також, частиною 3 ст. 161 КАС України визначено, що до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Як на підставу для звільнення позивача від сплати судового збору сторона позивача посилалась п. 12 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір», згідно з яким, від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються військовослужбовці, військовозобов`язані та резервісти, які призвані на навчальні (або перевірочні) та спеціальні збори, - у справах, пов`язаних з виконанням військового обов`язку, а також під час виконання службових обов`язків.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України «Про судовий збір».

Відповідно до положень статей 3, 5 Закону України «Про судовий збір» особи, які оскаржують постанову у справі про адміністративне правопорушення, не віднесені до кола суб`єктів, які звільняються від сплати судового збору (звільняються зокрема особи з інвалідністю першої та другої групи) за подання адміністративного позову, а позови з таким предметом не належать до об`єктів, за подання яких судовий збір не справляється.

В постанові від 18.03.2020 року (провадження №11-1287апп18) Велика Палата Верховного Суду вважає за необхідне відступити від висновку Верховного Суду України, викладеного в постанові від 13.12.2016 року (провадження № 21-1410а16) про те, що у справі про оскарження постанови про адміністративне правопорушення судовий збір у порядку і розмірах, встановлених Законом № 3674-VI, сплаті не підлягає, вказавши, що чинне законодавство містить ставку судового збору, що підлягає сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги у справі про оскарження постанови про адміністративне правопорушення та подальшому оскарженні позивачем та відповідачем судового рішення.

Перелік пільг військовослужбовців визначені у статті 14 Закону України «Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей». Серед них немає пільг щодо звільненням від сплати судового збору за подання позовної заяви про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення, із вимогами, подібними до тих, з якими позивач звернувся у цій справі.

Враховуючи те, що предметом спору у цій справі є оскарження постанови у справі про адміністративне правопорушення про накладення адміністративного стягнення, відсутні підстави вважати, що ця справа, пов`язана із порушенням прав позивача як військовослужбовця чи будь-яким іншим чином стосується соціального і правового захисту військовослужбовців, учасників бойових дій, та пов`язана з виконанням військового, службового обов`язку позивачем.

Наведене узгоджується з правовими висновками, викладеними у постановах Великої Палати Верховного Суду від 12 лютого 2020 року у справі № 545/1149/17, від 09 жовтня 2019 року у справі № 9901/311/19 та у постанові Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 21 березня 2018 року у справі № 490/8128/17.

Згідно з правовою позицією Верховного Суду, викладеною в постанові від 18.03.2020 року, у справах щодо накладення адміністративного стягнення за подання позовної заяви судовий збір складає 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що станом на 01.01.2026 становить 665,60 грн.

Частиною 3 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» визначено, що при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Отже, позивачу належить надати суду документи на підтвердження сплати судового збору у розмірі 532,48 грн.

Судовий збір сплачується за такими реквізитами: Отримувач коштів: ГУК Харківська обл./м. Харків/Новобаварський/22030101, код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37874947, банк отримувача Казначейство України (ЕАП), код банку отримувача 899998, рахунок отримувача UA0020658, код класифікації доходів бюджету 22030101.

Частиною 6 ст. 161 КАС України визначено, що у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Частиною 1 ст.118 КАС України визначено, що процесуальні строки - це встановлені законом або судом строки, у межах яких вчиняються процесуальні дії. Процесуальні строки встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені - встановлюються судом.

Відповідно до частин 1, 2 ст.122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Особливості провадження у справах з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень щодо притягнення до адміністративної відповідальності визначені статтею 286 КАС України.

Згідно з вимогами ч. 2 ст. 286 КАС України позовну заяву щодо оскарження рішень суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності може бути подано протягом десяти днів з дня ухвалення відповідного рішення (постанови), а щодо рішень (постанов) по справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, у тому числі зафіксовані в автоматичному режимі, - протягом десяти днів з дня вручення такого рішення (постанови).

Строки на оскарження постанови про притягнення до адміністративної відповідальності також визначені статтею 289 Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі по тексту - КУпАП).

Відповідно до ст.289 КУпАП скаргу на постанову по справі про адміністративне правопорушення може бути подано протягом десяти днів з дня винесення постанови, а щодо постанов по справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксовані в автоматичному режимі, безпеки на автомобільному транспорті, зафіксовані за допомогою засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі в автоматичному режимі, постанов у справі про адміністративні правопорушення, передбачені статтею 132-2 цього Кодексу, та/або про порушення правил зупинки, стоянки, паркування транспортних засобів, зафіксовані в режимі фотозйомки (відеозапису), - протягом десяти днів з дня набрання постановою законної сили. В разі пропуску зазначеного строку з поважних причин цей строк за заявою особи, щодо якої винесено постанову, може бути поновлено органом (посадовою особою), правомочним розглядати скаргу.

Отже, чинне законодавство обмежує звернення до суду за захистом прав, свобод та інтересів. Це, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними.

Відповідно до ч.1 ст.121 КАС України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

За загальним правилом поважними причинами визнаються ті обставини, існування яких є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи та пов`язані з дійсними істотними перешкодами та труднощами для своєчасного звернення до суду з даним позовом.

Відповідно до правового висновку Великої Палати Верховного Суду у питанні поновлення строків, поважними причинами пропуску строку звернення до суду визнаються лише ті обставини, які були об`єктивно непереборними, тобто не залежали від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені відповідними та належними доказами (від 28 липня 2022 року у справі №9901/611/19).

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 08 жовтня 2020 року у справі №9901/32/20 дійшла висновку, що інакшого способу визначити, які причини належить віднести до поважних, ніж через зовнішню оцінку (кваліфікацію) змісту конкретних обставин, хронологію та послідовність дій суб`єкта правовідносин перед зверненням до суду за захистом свого права, немає. Під таку оцінку мають потрапляти певні явища, фактори та їх юридична природа; тривалість строку, який пропущений; те, чи могли і яким чином певні фактори завадити вчасно звернутися до суду, чи перебувають вони у причинному зв`язку із пропуском строку звернення до суду; яка була поведінка суб`єкта звернення протягом цього строку; які дії він вчиняв, і чи пов`язані вони з готуванням до звернення до суду тощо.

Причина пропуску строку може вважатися поважною, якщо вона відповідає одночасно усім таким умовам: 1) це обставина або кілька обставин, яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк; 2) це обставина, яка виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк; 3) ця причина виникла протягом строку, який пропущено; 4) ця обставина підтверджується належними і допустимими засобами доказування.

Отже, поновленню підлягають лише порушені з поважних причин процесуальні строки, встановлені законом. У свою чергу, поважною може бути визнано причину, яка носить об`єктивний характер, та з обставин незалежних від сторони унеможливила звернення до суду з адміністративним позовом.

Як на підставу для поновлення пропущеного строку представник позивача вказав, що копія оскаржуваної постанови отримана представником позивача на адвокатський запит лише листом від 05.03.2026.

У цій справі позивач оскаржує постанову ІНФОРМАЦІЯ_1 № 3861 від 06.09.2025, якою ОСОБА_1 притягнуто до адміністративної відповідальності у вигляді штрафу у розмірі 17000,00 грн за ч. 3 ст. 210-1 КУпАП.

З копії оскаржуваної постанови суд вбачає, що ОСОБА_1 її отримав власноручно у день складення 06.09.2025, про що свідчить його підпис. У цій постанові серед іншого зазначено про те, що вона може бути оскаржена до суду протягом десяти днів з дня її винесення.

Отже, позивач був обізнаний про прийняття оскаржуваної постанови від 06.09.2025 в день її винесення, отримав копію цієї постанови 06.09.2025 та не мав жодних перешкод для реалізації свого права на оскарження цієї постанови в установлений законом строк.

Жодних доказів на підтвердження того, що позивач з об`єктивних підстав, незалежно від його волі, не подав позов у встановлений законом строк матеріали позовної заяви не містять.

Отже, в матеріалах справи відсутні будь-які належні і беззаперечні докази на підтвердження поважності пропуску позивачем встановленого законом строку для звернення до суду із даними позовними вимогами та неможливості вчасного звернення до адміністративного суду внаслідок суттєвих перешкод.

Відповідно до частин 1-2 ст.123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Згідно з ч. 1 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

У разі, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк, позовна заява повертається позивачеві на підставі п. 1 ч. 4 ст. 169 КАС України.

За наведених обставин суддя дійшов висновку про необхідність залишення адміністративного позову ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення без руху, надавши позивачу строк, протягом якого йому необхідно усунути недоліки позовної заяви шляхом: подання до суду позовної заяви, яка крім іншого містить: належний процесуальний статус ОСОБА_1 та його представника адвоката Кравченка О.П.; зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви; власне письмове підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав; інші підстави для поновлення строку на оскарження постанови у справі про адміністративне правопорушення; подання до суду документу, що підтверджує сплату судового збору у розмірі 532 грн 48 коп., разом доказами надіслання поданих суду документів відповідачу, з урахуванням положень ст. 44 КАС України.

На підставі викладеного та керуючись ст. 122, 123, 160, 161, 167, 169, 248, 256 КАС України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Залишити без руху адміністративний позов ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення.

Надати позивачу строк для усунення зазначених недоліків позовної заяви протягом десяти днів з дня отримання ним цієї ухвали.

Роз`яснити позивачу, що у разі не усунення ним недоліків позовної заяви у встановлений строк, або якщо вказані ним підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, позовна заява буде повернута позивачеві.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Веб-адреса цього документу у Єдиному державному реєстрі судових рішень http://reyestr.court.gov.ua/ з посиланням на номер справи.

Суддя Олександр БОРИСЕНКО