Справа № 500/7014/25
Суддя: Грицюк Роман Петрович
Дата ухвалення: 2026-03-17 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ТЕРНОПІЛЬСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

Справа № 500/7014/25

17 березня 2026 рокум.Тернопіль

Суддя Тернопільського окружного адміністративного суду Грицюк Р.П, розглянувши заяву про заміну відповідача та додані до неї матеріали у справі за позовом ОСОБА_1 до Байковецької сільської ради, виконавчого комітету Байковецької сільської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача ОСОБА_2 про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

До Тернопільського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Байковецької сільської ради, виконавчого комітету Байковецької сільської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача ОСОБА_2 про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії.

Ухвалою суду від 24.12.2025 відкрито провадження у справі та вирішено здійснювати її розгляд за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи.

Ухвалою від 23.01.2026 залучено другого відповідача - виконавчий комітет Байковецької сільської ради, розгляд справи розпочато спочатку.

13.03.2026 представник відповідача до суду подала клопотання про заміну відповідача Байковецької сільської ради Тернопільського району Тернопільської області на належного відповідача відділ містобудування та архітектури Байковецької сільської ради Тернопільського району Тернопільської області (код 46174143).

Обґрунтовуючи підстави для заміни у справі відповідача, представник відповідача зазначає, що рішенням сесії сільської ради від 05 березня 2026 року «Про утворення відділу містобудування та архітектури та затвердження положення про відділ» №8/77/3 утворено виконавчий орган ради - відділ містобудування та архітектури Байковецької сільської ради Тернопільського району Тернопільської області із статусом юридичної особи публічного права, місцезнаходження (юридична адреса): вул. Січових Стрільців, будинок 43, село Байківці, Тернопільський р-н., Тернопільська обл., 47711. Відділ містобудування та архітектури Байковецької сільської ради (код 46174143) є правонаступником відділу містобудування та архітектури, який не мав статусу юридичної особи. Представник відповідача зазначає, що оскільки позивачем оскаржується рішення відділу містобудування та архітектури Байковецької сільської ради від 28.08.2025 №А595043690, новоутворений відділ містобудування та архітектури Байковецької сільської ради () є належним відповідачем у справі, а відтак Байковецька сільська рада підлягає заміні.

Суд, дослідивши в сукупності письмові докази, розглянувши можливість питання процесуального правонаступництва, вказує наступне.

За приписами частин першої та другої статті 46 Кодексу адміністративного судочинства України (КАС України) сторонами в адміністративному процесі є позивач та відповідач.

Позивачем в адміністративній справі можуть бути громадяни України, іноземці чи особи без громадянства, підприємства, установи, організації (юридичні особи), суб`єкти владних повноважень.

Відповідно до статті 52 Кодексу адміністративного судочинства України у разі вибуття або заміни сторони чи третьої особи у відносинах, щодо яких виник спір, суд допускає на будь-якій стадії судового процесу заміну відповідної сторони чи третьої особи її правонаступником.

Усі дії, вчинені в адміністративному процесі до вступу правонаступника, обов`язкові для нього в такій самій мірі, у якій вони були б обов`язкові для особи, яку він замінив.

Відповідно до усталеної практики Верховного Суду заміна сторони у відносинах, щодо яких виник спір (процесуальне правонаступництво) можлива на будь-якій стадії адміністративного процесу, як на стадії розгляду справи, так і на стадії виконання судового рішення, яке набрало законної сили, зокрема, і до видання виконавчого листа, і відбувається виключно за відповідним рішенням суду, а не державного виконавця (що стосується заміни сторони виконавчого провадження), незалежно від того виданий судом виконавчий лист на момент звернення із заявою про правонаступництво та чи пред`явлений він (виконавчий лист) до примусового виконання.

Така правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 24.04.2018 у справі № 2а/0612/649/11, від 03.05.2018 у справі № 2-а-1864/10, від 13.12.2018 у справі № 2-а-1710/11, від 29.01.2020 у справі № 815/1303/17.

Верховний Суд у складі судової палати з розгляду справ щодо податків, зборів та інших обов`язкових платежів Касаційного адміністративного суду у постанові від 11.10.2019 у справі № 812/1408/16 зазначив таке: публічне правонаступництво органів державної влади є окремим, особливим видом правонаступництва, під таким терміном розуміється перехід в установлених законом випадках прав та обов`язків одного суб`єкта права іншому. При цьому обов`язок щодо відновлення порушених прав особи покладається на орган, компетентний відновити такі права. Такий підхід про перехід до правонаступника обов`язку відновити порушене право відповідає принципу верховенства права, оскільки метою правосуддя є ефективне поновлення порушених прав, свобод і законних інтересів.

У спорах, які виникають з публічних правовідносин, де оскаржуються рішення (дії, бездіяльність) державного органу, пов`язані зі здійсненням функції від імені держави, стороною є сама держава в особі того чи іншого уповноваженого органу. Функції держави, які реалізовувалися ліквідованим органом, не можуть бути припинені та підлягають передачі іншим державним органам, за винятком того випадку, коли держава відмовляється від таких функцій взагалі.

Аналогічну правову позицію висловив Верховний Суд у постановах від 13.03.2019 (справа № 524/4478/17), від 20.02.2019 (справа № 826/16659/15).

Отже, правонаступництво у сфері управлінської діяльності органів державної влади (публічне правонаступництво) передбачає повне або часткове передання (набуття) адміністративної компетенції одного суб`єкта владних повноважень (суб`єкта публічної адміністрації) до іншого або внаслідок припинення первісного суб`єкта, або внаслідок повного чи часткового припинення його адміністративної компетенції.

При цьому можна виділити дві форми адміністративного (публічного) правонаступництва: 1) фактичне (або компетенційне адміністративне правонаступництво), тобто таке, де вирішуються питання передачі фактичних повноважень від одного до іншого органу, посадової особи (або повноважень за компетенцією) та 2) процесуальне адміністративне (публічне) правонаступництво.

Фактичне (компетенційне) адміністративне (публічне) правонаступництво - це врегульовані нормами адміністративного права умови та порядок передання адміністративної компетенції від одного суб`єкта владних повноважень (суб`єкта публічної адміністрації) до іншого, який набуває певні владні повноваження внаслідок ліквідації органу чи посади суб`єкта владних повноважень, припинення первісного суб`єкта, або внаслідок повного чи часткового припинення компетенції органу публічної адміністрації чи припинення повноважень посадової особи.

Процесуальне адміністративне (публічне) правонаступництво - це унормована можливість заміни адміністративним судом (на будь-якій стадії процесу судового розгляду справи в суді першої, апеляційної та касаційної інстанцій (крім випадків перегляду справи за винятковими чи нововиявленими обставинами) сторони чи третьої особи іншим суб`єктом, коли права та обов`язки суб`єкта владних повноважень перейшли від сторони (в адміністративній справі) до іншого суб`єкта владних повноважень, а також можливість суб`єкта публічної адміністрації (правонаступника) вступити в судовий процес як сторона чи третя особа.

При визначенні процесуального адміністративного (публічного) правонаступництва суд повинен виходити з того, хто є правонаступником у спірних правовідносинах, і враховувати таке: якщо під час розгляду адміністративної справи буде встановлено, що орган державної влади, орган місцевого самоврядування, рішення, дії чи бездіяльність яких оскаржуються, припинили свою діяльність, то суд повинен залучити до участі у справі їхніх правонаступників.

У разі ж відсутності правонаступників суд повинен залучити до участі у справі орган, до компетенції якого належить ухвалення рішення про усунення порушень прав, свобод чи інтересів позивача. У разі зменшення обсягу компетенції суб`єкта владних повноважень, не пов`язаного з припиненням його діяльності, до участі у справі як другий відповідач суд залучає іншого суб`єкта владних повноважень, до компетенції якого передані або належать функції чи повноваження щодо вирішення питання про відновлення порушених прав, свобод чи інтересів позивача.

Отже, підставою для переходу адміністративної компетенції від одного суб`єкта владних повноважень до іншого (набуття адміністративної компетенції) є події, що відбулися із суб`єктом владних повноважень.

Аналіз правових норм, які регулюють питання заміни сторони, дає підстави для висновку про те, що підставами для заміни сторони або сторони виконавчого провадження суб`єкта владних повноважень правонаступником є або припинення суб`єкта владних повноважень в результаті реорганізації чи ліквідації, або повне чи часткове передання (набуття) адміністративної компетенції одного суб`єкта владних повноважень до іншого (іншим) внаслідок повного чи часткового припинення його адміністративної компетенції.

При цьому, під час розгляду вказаного питання підлягають дослідженню докази, які підтверджують факт вибуття сторони, а також підстави для правонаступництва відповідної особи. Також суд зазначає, що публічне правонаступництво органів державної влади є окремим, особливим видом правонаступництва, під таким терміном розуміється перехід в установлених законом випадках прав та обов`язків одного суб`єкта права іншому. При цьому обов`язок щодо відновлення порушених прав особи покладається на орган, компетентний відновити такі права. Такий підхід про перехід до правонаступника обов`язку відновити порушене право відповідає принципу верховенства права, оскільки метою правосуддя є ефективне поновлення порушених прав, свобод і законних інтересів.

У спорах, які виникають з публічних правовідносин, де оскаржуються рішення (дії, бездіяльність) державного органу, пов`язані зі здійсненням функції від імені держави, стороною є сама держава в особі того чи іншого уповноваженого органу. Функції держави, які реалізовувалися ліквідованим органом, не можуть бути припинені та підлягають передачі іншим державним органам, за винятком того випадку, коли держава відмовляється від таких функцій взагалі.

Отже, правонаступництво у сфері управлінської діяльності органів державної влади (публічне правонаступництво) передбачає повне або часткове передання (набуття) адміністративної компетенції одного суб`єкта владних повноважень (суб`єкта публічної адміністрації) до іншого або внаслідок припинення первісного суб`єкта, або внаслідок повного чи часткового припинення його адміністративної компетенції.

Вирішуючи питання публічного правонаступництва, Верховним Судом у постанові від 11.02.2021 у справі № 826/9815/18, зокрема, зроблено такі правові висновки:

« 21. Підставами для залучення до участі у справі правонаступника сторони суб`єкта владних повноважень є або припинення суб`єкта владних повноважень в результаті реорганізації чи ліквідації, або повне чи часткове передання (набуття) адміністративної компетенції одного суб`єкта владних повноважень до іншого (іншим) внаслідок повного чи часткового припинення його адміністративної компетенції.

22. Отож положення КАС України, на відміну від чинного цивільного чи господарського процесуального законодавства, не пов`язують процесуальне правонаступництво з обов`язковою наявністю факту припинення юридичної особи. Ключовим за правилам КАС України є доведення обставин вибуттям сторони - суб`єкта владних повноважень з відносин, щодо яких виник спір.

23. Такі правила КАС України встановлені виходячи із специфіки публічно-правових відносин, а саме: з тією обставиною, що повноваження відповідних державних органів не є статичними і можуть передаватись від одного органу до іншого у випадку зміни законодавства. При цьому такий перехід може не збігатися у часі з юридичним припиненням суб`єкта владних повноважень унаслідок реорганізації чи ліквідації.

24. Отже, якщо спір виник з приводу реалізації суб`єктом владних повноважень, що припиняється, його компетенції, підстави для правонаступництва виникають з моменту його вибуття з правовідносин, щодо яких виник спір, унаслідок, зокрема, передачі розпорядчим актом Кабінету Міністрів України його адміністративної компетенції іншому (іншим) суб`єктам владних повноважень.

25. Якщо спір виник у відносинах, що не пов`язані з реалізацією суб`єктом владних повноважень його компетенції, підстави для правонаступництва виникають з моменту припинення сторони - суб`єкта владних повноважень».

Таким чином, у межах розгляду даної справи, для вирішення питання щодо наявності підстав для компетенційного правонаступництва, визначальним є встановлення зменшення обсягу компетенції суб`єкта владних повноважень, відповідача Байковецької сільської ради, не пов`язаного з припиненням її діяльності, і перехід до компетенції відділу містобудування та архітектури Байковецької сільської ради () функцій і повноважень щодо вирішення питання про відновлення порушених прав, свобод чи інтересів позивача.

Так, рішенням Байковецької сільської ради від 05 березня 2026 року №8/77/3 «Про утворення відділу містобудування та архітектури та затвердження положення про відділ» утворено виконавчий орган ради - відділ містобудування та архітектури Байковецької сільської ради Тернопільського району Тернопільської області із статусом юридичної особи публічного права, місцезнаходження (юридична адреса): вул. Січових Стрільців, будинок 43, село Байківці, Тернопільський р-н., Тернопільська обл., 47711.

Дата державної реєстрації 09.03.2026, .

Положенням про відділ містобудування та архітектури Байковецької сільської ради Тернопільського району Тернопільської області, затвердженим рішенням сільської ради №8/77/3 від 05.03.2026, передбачено, що відділ є правонаступником відділу містобування і архітектури, який не мав статусу юридичної особи (п. 7.5), відділ є юридичною особою публічного права (п. 1.5), відділ встановлює режим використання та забудови земель (п. 3.1), здійснює функції щодо погодження та затвердження містобудівної документації (п. 3.5).

Тобто, в контексті наведеного, судом з`ясовано, що з 09.03.2026 повноваження щодо видачі містобудівних умов і обмежень, відмова у видачі яких є предметом спору у цій справі, належить до компетенції відділу містобудування та архітектури Байковецької сільської ради Тернопільського району Тернопільської області.

Відтак, враховуючи, що повноваження щодо видачі містобудівних умов і обмежень, на що, як спосіб захисту порушених прав, вказує позивач у позовних вимогах, перейшли до відділу містобудування та архітектури Байковецької сільської ради Тернопільського району Тернопільської області, суд вбачає за необхідне замінити первісного відповідача Байковецьку сільську раду у порядку процесуального компетенційного правонаступництва на відділ містобудування та архітектури Байковецької сільської ради Тернопільського району Тернопільської області ().

Відповідно до статті 52 Кодексу адміністративного судочинства України у разі вибуття або заміни сторони чи третьої особи у відносинах, щодо яких виник спір, суд допускає на будь-якій стадії судового процесу заміну відповідної сторони чи третьої особи її правонаступником. Усі дії, вчинені в адміністративному процесі до вступу правонаступника, обов`язкові для нього в такій самій мірі, у якій вони були б обов`язкові для особи, яку він замінив.

Отже, заміна відповідача у порядку процесуального компетенційного правонаступництва не зумовляє розгляд справи спочатку.

Разом з тим, відповідно до частини 5 статті 159 КАС України суд може дозволити учаснику справи подати додаткові пояснення щодо окремого питання, яке виникло при розгляді справи, якщо визнає це необхідним.

Отже, суд вважає за необхідне заміненому відповідачу відділу містобудування та архітектури Байковецької сільської ради Тернопільського району Тернопільської області () надати можливість у порядку ч. 5 ст. 159 КАС України скерувати до суду додаткові пояснення.

Відповідно до ч.1 ст.258 КАС України суд розглядає справи за правилами спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів із дня відкриття провадження у справі.

Відтак, з метою недопущення порушення строків розгляду справи, суд вважає за необхідне продовжити строк розгляду цієї справи на один місяць.

Керуючись статтями 52, 238, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,

УХВАЛИВ:

Клопотання відповідача Байковецької сільської ради про заміну відповідача задовольнити частково.

Здійснити у справі №500/7014/25 процесуальне правонаступництво у спосіб заміни первісного відповідача - Байковецької сільської ради на відповідача - відділ містобудування та архітектури Байковецької сільської ради Тернопільського району Тернопільської області ().

Встановити відділу містобудування та архітектури Байковецької сільської ради Тернопільського району Тернопільської області () з дня вручення цієї ухвали семиденний строк для подання додаткових пояснень. Зобов`язати відповідача надіслати (надати) іншим учасникам справи копію додаткових пояснень та доданих до нього документів одночасно з їх надісланням (наданням) до суду.

Встановити позивачу для подання додаткових пояснень триденний строк з дня отримання додаткових пояснень відповідача відділу містобудування та архітектури Байковецької сільської ради Тернопільського району Тернопільської області, копії яких одночасно з поданням до суду повинні бути надіслані іншим учасникам справи.

Продовжити строк розгляду адміністративної справи №500/7014/25 на один місяць.

Копію цієї ухвали надіслати учасникам справи.

Ухвала суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 256 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржена до Восьмого апеляційного адміністративного суду у порядку і строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст ухвали виготовлено і підписано 17 березня 2026 року.

Головуючий суддя Грицюк Р.П.