Справа № 420/42529/25
Суддя: Василяка Д.К.
Дата ухвалення: 2026-03-16 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

16 березня 2026 року м.Одеса

Суддя Одеського окружного адміністративного суду Василяка Д.К., розглянувши у порядку письмового провадження клопотання представника відповідача про розгляд справи в порядку загального позовного провадження за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «ОРІОН ТОБАККО» (вул. Князівська, буд. 38, офіс 102, м. Одеса, 65029, ) до Державної податкової служби України (Львівська площа, 8, м. Київ, 04053, ) про визнання протиправними дії, зобов`язання вчинити певні дії,-

ВСТАНОВИВ:

До Одеського окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю «ОРІОН ТОБАККО» до Державної податкової служби України в якому позивач просить суд: визнати дії посадових осіб Державної податкової служби України щодо не продовження терміну дії ліцензії на виробництво тютюнових виробів № 00016 неправомірними; зобов`язати Державну податкову службу України внести зміни до Єдиного реєстру ліцензіатів з виробництва та обігу спирту, алкогольних напоїв, тютюнових виробів та рідин, що використовуються в електронних сигаретах, про продовження терміну дії ліцензії ТОВ «ОРІОН ТОБАККО» на виробництво тютюнових виробів № 00016 на термін, на який, вона була анульована, тобто на 292 дні починаючи з 08.11.2026.

За цією позовною заявою відкрито спрощене позовне провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) за наявними у справі матеріалами у відповідності до ст. 262 КАС України.

Представником Державної податкової служби України подано до суду відзив на позовну заяву в якому (крім іншого) заявлено клопотання про розгляд справи в порядку загального позовного провадження.

В обґрунтування клопотання зазначено, що справа не є типовою для категорії справ незначної складності, оскільки позивач просить застосувати Закон № 3817 у спосіб, що не передбачений буквальним змістом його норм. Тож, вирішення питання про те, чи може судове рішення замінювати собою не передбачену Законом № 3817 процедуру продовження ліцензії, має фундаментальне значення для правозастосовної практики. Предмет спору стосується сфери обігу підакцизних товарів, яка перебуває під особливим контролем держави. Тому, дана справа, де Позивач намагається нівелювати систему ліцензійного контролю, за своєю вагою не може вважатися справою незначної складності, оскільки впливає на інтереси держави в частині забезпечення контролю за підакцизним ринком, особливо враховуючи наявність кримінального провадження №0000009 від 08.07.2022. Характер спірних правовідносин вимагає дослідження ряду питань, як зі сторони Позивача так і контролюючого органу, котрі можуть бути поставлені (дослідженні/спростовані) лише при безпосередній участі у судовому засіданні. Це у свою чергу упередить як формування негативної практики застосування норм законодавства, так і негативної оцінку діям ДПС у реалізації державної податкової політики.

Визначаючись щодо вказаного клопотання, суд зазначає наступне: статтею 12 КАС України визначено, що адміністративне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку позовного провадження (загального або спрощеного). Спрощене позовне провадження призначене для розгляду справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи. Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.

Згідно з ч.3 ст.257 КАС України суд при вирішенні питання про розгляд справи за правилами спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: 1) значення справи для сторін; 2) обраний позивачем спосіб захисту; 3) категорію та складність справи; 4) обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначати експертизу, викликати свідків тощо; 5) кількість сторін та інших учасників справи; 6) чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; 7) думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Частиною 2 ст.257 КАСУ встановлено, що за правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті. Частина 4 ст.257 як і ч.4 ст.12 КАС України встановлює перелік справ які розглядаються виключно за правилами загального позовного провадження.

З урахуванням зазначених критеріїв, а також враховуючи те, що дана адміністративна справа не підпадає під перелік справ, які розглядаються виключно за правилами загального позовного провадження (ч.4 ст.12 КАС України), ухвалою Одеського окружного адміністративного суду від 12 січня 2026 року прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження у справі та вирішено здійснити розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін за наявними у справі матеріалами справи в порядку ст.262 КАС України.

Як зазначено в ухвалі Великої Палати Верховного Суду від 05.07.2019 року у справі №9901/279/19, згідно із пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року (далі - Конвенція) однією з істотних гарантій справедливого судового розгляду є публічний судовий розгляд.

Практика Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) з питань гарантій публічного характеру провадження у судових органах у контексті пункту 1 статті 6 Конвенції, свідчить про те, що публічний розгляд справи може бути виправданим не в кожному випадку (рішення від 08 грудня 1983 року у справі Axen v. Germany (Аксен проти Німеччини), заява № 8273/78; рішення від 25 квітня 2002 року у справі Varela Assalino v. Portugal (Варела Ассаліно проти Португалії), заява № 64336/01). Так, у випадках, коли мають бути вирішені тільки питання права, розгляд письмових заяв, на думку ЄСПЛ, є доцільнішим, ніж усні слухання, і розгляд справи на основі письмових доказів є достатнім. Заявник (в одній із зазначених справ) не надав переконливих доказів на користь того, що для забезпечення справедливого судового розгляду після обміну письмовими заявами необхідно було провести також усні слухання. Зрештою, у певних випадках влада має право брати до уваги міркування ефективності й економії. Зокрема, коли фактичні обставини не є предметом спору, а питання права не становлять особливої складності, та обставина, що відкритий розгляд не проводився, не є порушенням вимоги пункту 1 статті 6 Конвенції про проведення публічного розгляду справи.

Суд створив учасникам справи належні умови для ознайомлення з рухом даної справи шляхом надсилання копій процесуальних документів. Крім того, кожен з учасників справи може користуватися своїми процесуальними правами та обов`язками, визначеними статтею 44 КАС України.

Бажання сторони у справі викласти під час публічних слухань свої аргументи, які висловлені нею у заявах по суті справи, не зумовлюють необхідності призначення до розгляду справи з викликом її учасників.

Враховуючи вищевикладене, характер спірних правовідносин та предмет доказування у цій справі, суд вважає, що підстави для розгляду даної справи за правилами загального позовного провадження з мотивів наведених відповідачем відсутні, а тому в задоволенні клопотання представника відповідача про розгляд справи в порядку загального позовного провадження необхідно відмовити.

Суд вважає, що при визначенні ухвалою суду порядку розгляду справи - за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін враховані характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі.

Керуючись ст.ст. 166, 167, 262, 241, 243, 248 КАС України, суд,-

УХВАЛИВ:

Відмовити у задоволенні клопотання представника Державної податкової служби України про розгляд справи в порядку загального позовного провадження за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «ОРІОН ТОБАККО» (вул. Князівська, буд. 38, офіс 102, м. Одеса, 65029, ) до Державної податкової служби України (Львівська площа, 8, м. Київ, 04053, ) про визнання протиправними дії, зобов`язання вчинити певні дії.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала окремо від рішення суду оскарженню не підлягає. Заперечення проти неї може бути включено до апеляційної скарги на рішення чи ухвалу суду, прийняту за наслідками розгляду справи.

Суддя Д.К.Василяка