Справа № 380/26020/24
Суддя: Гулик Андрій Григорович
Дата ухвалення: 2026-03-13 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

з питань виправлення описки у судовому рішенні

13 березня 2026 року місто Львів

Львівський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Гулика А.Г.,

розглянувши у порядку письмового провадження заяву представника відповідача про виправлення описки в рішенні суду від 03.07.2025 у справі за позовом ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про визнання протиправними дій, зобов`язання вчинити дії

у с т а н о в и в:

до Львівського окружного адміністративного суду надійшла заява відповідача від 22.01.2026 про виправлення описки у рішенні суду від 03.07.2025. Заява обґрунтована тим, що 28.12.2018 станом на дату проходження медичного огляду позивачем Україна перебувала у стані мирного часу, а фактично правильно - на території України діяв особливий період. Особливий період - період, що настає з моменту оголошення рішення про мобілізацію (крім цільової) або доведення його до виконавців стосовно прихованої мобілізації чи з моменту введення воєнного стану в Україні або в окремих її місцевостях та охоплює час мобілізації, воєнний час і частково відбудовний період після закінчення воєнних дій (абз. 11 ст. 1 Закону № 1932). Мобілізація це комплекс заходів, здійснюваних з метою планомірного переведення національної економіки, діяльності органів держвлади, інших держорганів, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ і організацій на функціонування в умовах особливого періоду, а ЗСУ, інших військових формувань, Оперативно рятувальної служби цивільного захисту на організацію і штати воєнного часу (абз. 4 ст. 1 Закону № 3543 ). Мобілізація в Україні проводиться з 2014 року по теперішній час, що є загальновідомим фактом, який закріплено державою на законодавчому рівні.

Згідно з частиною другою статті 253 КАС України питання про внесення виправлень суд може вирішити в порядку письмового провадження. У разі необхідності суд може розглянути питання внесення виправлень у судове рішення в судовому засіданні з повідомленням учасників справи.

Суд, із врахуванням частини другої статті 253 КАС України, вважає за можливе розглянути згадану заяву позивача у порядку письмового провадження.

Вирішуючи заяву позивача про виправлення описки у судовому рішенні, суд виходив з такого.

Рішенням Львівського окружного адміністративного суду від 03.07.2025 позов ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про визнання протиправними дій, зобов`язання вчинити дії задоволено повністю, а саме:

- визнано протиправними дії ІНФОРМАЦІЯ_1 щодо відмови у внесенні відомостей щодо ОСОБА_1 до Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів згідно з Довідкою військово-лікарської комісії ІНФОРМАЦІЯ_2 №11/96 від 29.01.2020 та Тимчасового посвідчення військовозобов`язаного № НОМЕР_1 ;

- зобов`язано ІНФОРМАЦІЯ_3 привести у відповідність у Єдиному державному реєстрі призовників, військовозобов`язаних та резервістів (Оберіг) військово-облікові дані ОСОБА_1 відповідно до довідки військово-лікарської комісії № 11/96 від 29.01.2020 та тимчасового посвідчення військовозобов`язаного № НОМЕР_1 , з урахуванням правової оцінки, наданої судом у рішенні.

Відповідно до частини першої статті 253 КАС України суд, який постановив судове рішення, може з власної ініціативи або за заявою учасника справи чи іншої заінтересованої особи виправити допущені в судовому рішенні цього суду описки, очевидні арифметичні помилки незалежно від того, набрало судове рішення законної сили чи ні.

Отже, законом передбачені випадки, коли недоліки рішення суду можуть бути усунені тим самим судом, що його ухвалив.

Описка - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо).

Вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні, постанові або ухвалі), суд не вправі змінювати зміст судового рішення, він лише усуває неточності щодо встановлених фактичних обставин справи (наприклад, дати події, номеру і дати документа, найменування сторін, прізвища, імені, по батькові особи тощо), або мають технічний характер (тобто, виникли в процесі виготовлення тексту рішення).

Отже, виправлення допущених у рішенні, постанові, ухвалі описок, арифметичних помилок допускається, якщо, при цьому, не зачіпається суть судового рішення.

Суд вказує на те, що у рішенні Львівського окружного адміністративного суду від 03.07.2025 вказано, що: "Окрім цього, суд погоджується із твердженнями представника позивача про те, що оскільки проходження ВЛК відбулося 29.01.2020, то слід керуватися «Положення про військово-лікарську експертизу у Збройних силах України», затвердженою Наказом № 402 Міністерства оборони України від 14.08.2008 та виключено з військового обліку у редакції чинній на день проходження ВЛК, зокрема, в редакції до змін, внесених наказом Міністерства оборони України від 01.10.2018 № 489.

26.12.2018 станом на дату проходження медичного огляду позивачем Україна перебувала у стані мирного часу.

Відповідно до п. 22.4. глави ІІ Розділу ІІ згаданого Положення передбачено, що свідоцтво про хворобу в мирний час складається на офіцерів запасу, визнаних непридатними до військової служби з виключенням з військового обліку і в разі, коли медичний огляд їх проведений відповідно до пункту 3.13 розділу II Положення, на офіцерів запасу, визнаних обмежено придатними до військової служби; непридатними до військової служби у мирний час, обмежено придатними у воєнний час або непридатними до військової служби з виключенням з військового обліку (за наявності наказу Міністра оборони України про прийняття їх на військову службу, але ще не відправлених до військових частин).

У всіх інших випадках у мирний час постанова ВЛК оформляється довідкою ВЛК.

У зв`язку з викладеним, суд висновує, що відповідач протиправно відмовив позивачу у виключенні з військового обліку."

Суд, оцінюючи доводи представника відповідача дійшов висновку, що він фактично не погоджується з рішенням суду, такі полягають у переоцінці доказів та обставин у справі, що, у свою чергу, могло слугувати підставами для оскарження рішення у апеляційному порядку. Незгода відповідача з висновками суду не може слугувати підставою для внесення виправлень до рішення суду.

У зв`язку викладеним, суд висновує про відсутність достатніх підстав для внесення виправлень у рішення суду.

Керуючись статтями 243, 248, 253, 256 КАС України, суд

у х в а л и в:

у заяві представника відповідача про виправлення описки у судовому рішенні відмовити повністю.

Ухвала суду набирає законної сили негайно після її підписання суддею.

Ухвала суду може бути оскаржена до Восьмого апеляційного адміністративного суду. Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повної ухвали суду.

Суддя Гулик Андрій Григорович