Справа № 360/481/26
Суддя: К.О. Пляшкова
Дата ухвалення: 2026-03-16 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЛУГАНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

16 березня 2026 року м. ДніпроСправа № 360/481/26

Суддя Луганського окружного адміністративного суду Пляшкова К.О., перевіривши матеріали адміністративного позову ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про визнання протиправними дії, зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

До Луганського окружного адміністративного суду 13 березня 2026 року надійшла позовна заява ОСОБА_1 (далі - позивач) до ІНФОРМАЦІЯ_1 (далі відповідач, ІНФОРМАЦІЯ_2 ) з такими позовними вимогами:

визнати протиправними дії відповідача щодо відмови у підготовці та наданні до Головного управління Пенсійного фонду України в Луганській області оновленої довідки про розмір грошового забезпечення позивача станом на 01 січня 2026 року для перерахунку пенсії з 01 лютого 2026 року;

зобов`язати відділ оформлення допомог, військових пенсій та пільг сектору соціальних виплат ІНФОРМАЦІЯ_3 підготувати та надати до Головного управління Пенсійного фонду України в Луганській області нову довідку про розмір грошового забезпечення позивача станом на 01 січня 2026 року відповідно до вимог статей 43 і 63 Закону України від 09.04.1992 № 2262-ХІІ «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб», статті 9 Закону України від 20.12.1991 № 2011-XII «Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей», статті 7 Закону України від 03.12.2025 4695-IX «Про державний бюджет України на 2026 рік» щодо встановлення з 1 січня 2026 року прожиткового мінімуму для працездатних осіб у 3328,00 грн, з врахуванням положень пункту 4 первинної редакції постанови Кабінету Міністрів України від 30.08.2017 № 704 «Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб», з застосуванням до обрахунку розмірів посадового окладу та окладу за військове звання збільшеного з 01 січня 2026 року до 3328,00 грн розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, з поширенням розмірів числових величин окладів на визначення розмірів решти щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (надбавок, доплат, підвищень) та премії, для проведення з 01 лютого 2026 року перерахунку основного розміру пенсії, з зобов`язанням у вказаній довідці визначити розміри:

- посадового окладу за відповідною (аналогічною) останній штатній посаді на день звільнення зі служби та окладу за військовим званням шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 01 січня 2026 року (3328,00 грн), на відповідні тарифні коефіцієнти (згідно з додатками 1, 12, 13, 14 до Постанови КМУ № 704);

- відсоткової надбавки за вислугу років 53 % розрахованої від отриманих розмірів оновлених окладів;

- надбавку за особливості проходження служби в мінімальному розмірі 65 %, розрахованої від суми отриманих розмірів посадового окладу, окладу за військове звання та надбавки за вислугу років;

- решти щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (надбавок, доплат, та підвищень), виходячи з оновленого розміру посадового окладу;

- щомісячної премії - у відсоткових середніх розмірах, що фактично виплачені за місяць, у якому виникло право на перерахунок пенсії за відповідною (аналогічною) останній штатній посаді на день звільнення зі служби, згідно з Додатком 1 до Рішення Міністра оборони України у формі Окремого дорученням від 04.01.2026 № 38/уд щодо встановлення, серед іншого, щомісячної премії у розмірі не менше 405 %, обрахованої з розміру оновленого посадового окладу, для перерахунку пенсії з 01 лютого 2026 року.

Відповідно до пункту 3 частини першої статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суддя після одержання позовної заяви з`ясовує чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Перевіривши матеріали адміністративного позову, суд встановив таке.

Відповідно до частини третьої статті 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до частини другої статті 132 КАС України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України від 08.07.2011 № 3674-VI «Про судовий збір» (далі - Закон № 3674-VI).

Згідно із частиною першою статті 3 Закону № 3674-VI судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

Частиною першою статті 4 Закону № 3674-VI встановлено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно із частиною другою статті 4 Закону № 3674-VI за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру фізичною особою сплачується судовий збір у розмірі 1 відсотку ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру фізичною особою сплачується судовий збір у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до частини третьої статті 4 Закону № 3674-VI при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Відповідно до частини третьої статті 6 Закону № 3674-VI за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Станом на 01 січня 2026 року розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб становить 3328,00 грн.

В прохальній частині позовної заяви позивачем заявлено дві вимоги немайнового характеру, які є взаємопов`язаними між собою.

Відтак, позивач за подання даної позовної заяви мав сплатити судовий збір за позовні вимоги, з урахуванням коефіцієнту 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору, у розмірі 1064,96 грн (1331,20 грн (0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб станом на 01.01.2026) х коефіцієнт 0,8).

Проте до позовної заяви документ про сплату судового збору в розмірі 1064,96 грн позивачем не доданий.

Разом з позовною заявою позивачем надано клопотання про звільнення від сплати судового збору, в обґрунтування якого зазначено, що позивач перебуває у скрутному матеріальному становищі, що він є пенсіонером Міністерства оборони України, отримує пенсію за вислугу років. Через бойові дії та окупацію території з 2022 року вимушено залишив місце постійного проживання у Луганській області, де перебуває його нерухомість та все майно. Крім того, зазначив, що на сьогодні має статус біженця/тимчасовий притулок у Німеччині, дохід тільки пенсія, все своє майно втратив через окупацію, у зв`язку з чим не має можливості сплатити судовий збір.

Також позивач вважає, що має право на звільнення від сплати судового забору на підставі пункту 14 статті 5 Закону № 3674-VI.

Вирішуючи заявлене клопотання, суд виходить з такого.

Відповідно до пункту 14 частини першої статті 5 Закону № 3674-VI від сплати судового збору звільняються позивачі у справах у порядку, визначеному статтею 12 Закону України «Про біженців та осіб, які потребують додаткового або тимчасового захисту».

Разом з цим стаття 12 Закону України «Про біженців та осіб, які потребують додаткового або тимчасового захисту» передбачає порядок оскарження рішень щодо статусу біженця та особи, яка потребує додаткового захисту.

Згідно з частиною першою статті 12 Закону України «Про біженців та осіб, які потребують додаткового або тимчасового захисту» рішення про відмову в прийнятті заяви про визнання біженцем або особою, яка потребує додаткового захисту, про відмову в оформленні документів для вирішення питання щодо визнання біженцем або особою, яка потребує додаткового захисту, протягом п`яти робочих днів з дня отримання повідомлення про відмову можуть бути оскаржені в установленому законом порядку до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері біженців та осіб, які потребують додаткового або тимчасового захисту, а також до суду у строки, встановлені цим Законом.

Відповідно до частини другої статті 12 Закону України «Про біженців та осіб, які потребують додаткового або тимчасового захисту» рішення, що приймаються центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері біженців та осіб, які потребують додаткового або тимчасового захисту, щодо визнання іноземця або особи без громадянства біженцем або особою, яка потребує додаткового захисту, а також рішення про втрату чи позбавлення статусу біженця або додаткового захисту, про скасування рішення про визнання біженцем або особою, яка потребує додаткового захисту, можуть бути оскаржені в установленому законом порядку та в установлені цим Законом строки до суду.

Таким чином пільга, передбачена пунктом 14 частини першої статті 5 Закону № 3674-VI, поширюється на позивачів у справах щодо оскарження: рішень про відмову в прийнятті заяви про визнання біженцем або особою, яка потребує додаткового захисту; рішень про відмову в оформленні документів для вирішення питання щодо визнання біженцем або особою, яка потребує додаткового захисту; рішень щодо визнання іноземця або особи без громадянства біженцем або особою, яка потребує додаткового захисту; рішення про втрату чи позбавлення статусу біженця або додаткового захисту; рішення про скасування рішення про визнання біженцем або особою, яка потребує додаткового захисту.

Разом з цим, предметом даного позову є відмова у підготовці та наданні до Головного управління Пенсійного фонду України в Луганській області оновленої довідки про розмір грошового забезпечення позивача станом на 01 січня 2026 року для перерахунку пенсії з 01 лютого 2026 року.

Отже даний спір не відноситься до категорії справ, на позивачів у яких поширюється пільга, визначена у пункті 14 частини першої статті 5 Закону № 3674-VI, а тому твердження позивача про звільнення його від сплати судового збору відповідно до цього пункту є безпідставними.

Крім того суд зазначає, що відповідно до частини першої статті 133 КАС України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Приймаючи рішення про звільнення від оплати судових витрат, суд оцінює наявність обставин, що зумовлюють винесення відповідної ухвали, з урахуванням доказів, що містяться в матеріалах справи та керуючись законом.

Частиною першою статті 8 Закону № 3674-VI визначено, що, враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті (частина друга статті 8 Закону Закон № 3674-VI).

Отже, підстави звільнення від сплати судового збору, його відстрочення чи розстрочення урегульовані законом.

Суд зауважує, що головною умовою для відстрочення (розстрочення/звільнення) від сплати судового збору, в розумінні частини першої статті 8 Закону № 3674-VI, є саме майновий стан сторони, враховуючи який, суд має право (може), а не обов`язок, відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк.

Жодних доказів свого скрутного майнового стану позивачем не надано, а лише вказано, що позивач є має статус біженця/тимчасовий притулок у Німеччині, дохід тільки пенсія, все своє майно втратив через окупацію.

Проте суд вважає, що для підтвердження майнового стану за попередній календарний рік позивачу необхідно надати: довідку податкового органу про суми виплачених доходів та утриманих податків за 2025 рік, яка формується на підставі відомостей, що містяться у Державному реєстрі фізичних осіб - платників податків; довідку органу Пенсійного фонду України про суму виплаченої позивачу пенсії за 2025 рік.

Зазначений недолік позовної заяви може бути усунений шляхом подання вказаних довідки або оригіналу документа про сплату судового збору в розмірі 1064,96 грн.

Відповідно до частини першої статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Оскільки вищевказані обставини перешкоджають відкриттю провадження у справі, позовну заяву слід залишити без руху, з встановленням позивачу строку для усунення вказаних недоліків.

Керуючись статтями 12, 160, 169, 241, 243, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про визнання протиправними дії, зобов`язання вчинити певні дії залишити без руху.

Запропонувати позивачу протягом десяти календарних днів з дати отримання цієї ухвали усунути недоліки позовної заяви шляхом надання до суду за допомогою Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи з використанням власного електронного підпису:

- доказів майнового стану позивача: довідку з органу Доходів і зборів про доходи позивача за 2025 рік; довідку органу Пенсійного фонду України про суму отриманої позивачем пенсії за 2025 рік,

або

- документу про сплату судового збору в розмірі 1064,96 грн, сплаченого за такими реквізитами:

Отримувач коштів ГУК у Луг.обл./МТГ м.Сєвєр/22030101;

Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37991110;

Банк отримувача Казначейство України (ел. адм. подат.);

Рахунок отримувача UA4012499;

Код класифікації доходів бюджету 22030101;

Призначення платежу - *; 101;__________( реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті); Судовий збір, за позовом ____ (назва установи, організації позивача), Луганський окружний адміністративний суд (назва суду, де розглядається справа).

У разі ненадання вищевказаних документів позовна заява буде вважатися неподаною і підлягатиме поверненню.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не може бути оскаржена.

СуддяК.О. Пляшкова