Справа № 520/28769/25
Суддя: Лук'яненко М.О.
Дата ухвалення: 2026-03-16 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 березня 2026 р. Справа № 520/28769/25

Харківський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді - Марини Лук`яненко розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції у Харківській області про визнання протиправними та скасування наказів, зобов`язання вчинити певні дії,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач, ОСОБА_1 , звернувся до Харківського окружного адміністративного суду із зазначеним позовом, в якому просить суд:

1. визнати протиправним та скасувати Наказ ГУНП у Харківській області від 13.10.2025 №1402 "Про застосування дисциплінарного стягнення до поліцейського ГУНП у Харківській області";

2. визнати протиправним та скасувати Наказ ГУНП у Харківській області від 20.10.2025 №623 о/с про звільнення ОСОБА_1 з посади;

3. зобов`язати ГУНП у Харківській області повторно розглянути рапорт про звільнення ОСОБА_1 від 30.08.2025 року.

Мотивуючи свої позовні вимоги позивач зазначив, що оскаржувані накази відповідача є протиправними та такими, що суперечать нормам законодавства, яке регулює спірні правовідносини. Вважає, що застосоване відповідачем дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції за безпідставну відсутність на службі, самоусунення від виконання обов`язків поліцейського та своїх функціональних обов`язків, є неправомірним. Зазначив, що оскільки ним був поданий рапорт про звільнення зі служби в поліції на підставі п. 7 ч. 1 ст. 77 Закону України "Про Національну поліцію" (за власним бажанням), відповідач повинен був звільнити позивача за власним бажанням. Проте, відповідач поданий рапорт на звільнення відповідачем не розглядався, жодне рішення по суті рапорту не приймалося. Тому просив позов задовольнити в повному обсязі.

Ухвалою суду від 03.11.2025 прийнято адміністративний позов до розгляду та відкрито спрощене провадження в адміністративній справі без виклику учасників справи.

Відповідач подав відзив на позов, в якому позовні вимоги не визнав, просив відмовити у задоволенні позову в повному обсязі. По суті позовних вимог зазначає, що позивач проходив службу у військовий час в поліції, зазначення ним у рапорті бажання звільнитись зі служби в поліції з конкретної дати (до трьох місяців) є неповажною підставою, оскільки в умовах воєнного стану під час несення служби в поліції поліцейські виконують не тільки завдання по участі в обороні, а й забезпечують суспільний порядок. За результатом розгляду власноручно складеного ОСОБА_1 рапорту від 30.08.2025 про звільнення зі служби в поліції за власним бажанням Головним управлінням Національної поліції в Харківській області на адресу заявника був направлений лист УКЗ ГУНП в Харківській області від 05.09.2025 № , в якому останнього було повідомлено про рішення ГУНП в Харківській області щодо його звільнення зі служби в поліції 30.11.2025 та надано роз`яснення щодо правових засад організації та діяльності Національної поліції України. Одночасно повідомлено, що до дня звільнення з поліції позивачу необхідно прибувати на службу до Харківського районного управління поліції № 1 ГУНП в Харківській області та виконувати накази і доручення керівництва, пов`язані з виконанням службових обов`язків за посадою. Проте, позивач на службу не прибув, обов`язки поліцейського не виконував, у зв`язку з чим, проведено службове розслідування. Під час проведення службового розслідування було встановлено, що старший лейтенант поліції ОСОБА_1 був відсутній на службі на території та в адміністративній будівлі Харківського РУП № 1 ГУНП в Харківській області за адресою: вул. Алчевських, буд. 49, м. Харків, в період з 15.09.2025 по 18.09.2025, документів або письмової інформації про поважність відсутності на службі не надавав, обов`язки поліцейського не виконував. Отже, встановлено факт скоєння позивачем дисциплінарного проступку, що виразилося в порушенні частини першої статті 64 Закону України «Про Національну поліцію» в частині ігнорування обов`язку вірно служити Українському народові, неусвідомлення високої відповідальності поліцейського перед Державою та Українським народом, що є негідним несенням високого звання поліцейського, недотримання законів України, не виконання своїх службових обов`язків; пунктів 1,4 та 8 частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України в частині недотримання Присяги поліцейського, немужнього і невправного служіння народу України, невиконання наказів керівника та недотримання правил внутрішнього розпорядку; пункту 2 наказу ГУНП в Харківській області від 24.03.2025 № 875 «Про заходи зміцнення службової дисципліни та затвердження Положення про розподіл службового часу для поліцейських ГУНП в Харківській області та організацію службової діяльності» в частині порушення обов`язку дотримуватися вимог Положення, затвердженого цим наказом; пункту 2 розділу ІІІ, пункту 1 розділу VIII цього Положення в частині недотримання внутрішнього розпорядку дня; пункту 1 розділу IV цього ж Положення в частині неповідомлення свого безпосереднього керівника про свою відсутність на службі у письмовій формі; як наслідок, вказані дії старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 призвели до порушення ним пункту 1 частини першої статті 18 Закону України «Про Національну поліцію» в частині в частині неухильного дотримання законів України та нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського.

У відповіді на відзив на позов позивач підтримав правову позицію, викладену у позовній заяві, та просив суд задовольнити позовні вимоги у повному обсязі. При цьому, наполягав на поважності причин звільнення та подання ним рапорту про звільнення, а саме: догляд за батьком - ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у якого наявні стійкі порушення функцій організму, які обмежують його здатність повноцінно та самостійно здійснювати повсякденні дії, у тому числі пересування, самообслуговування та виконання фізичних або побутових навантажень.

Суд зазначає, що відповідно до положень ст.257 КАС України за правилами спрощеного позовного провадження розглядаються справи незначної складності. За правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

Відповідно до ч.5 ст.262 КАС України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Отже, враховуючи вищевикладене, дана справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними в матеріалах справи доказами.

Дослідивши наявні в матеріалах справи докази, проаналізувавши доводи позову і заперечень проти нього, суд встановив наступне.

ОСОБА_1 (далі - ОСОБА_1 ), старший лейтенант поліції, проходив публічну службу в Головному управлінні Національної поліції в Харківській області (далі - ГУНП в Харківській області) з 01.09.2020, на посаді старшого дільничного офіцера поліції сектору дільничних офіцерів поліції відділу превенції Харківського районного управління поліції № 1 ГУНП в Харківській області з 09.04.2025.

30.08.2025 ОСОБА_1 направлено на електронну пошту ГУНП в Харківській області рапорт з проханням звільнити старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 , старшого дільничного офіцера поліції СДОП ВП Харківського РУП № 1 в Харківській області зі служби в поліції за п. 7 (за власним бажанням) ч. 1 ст. 77 Закону України "Про Національну поліцію", з 13.09.2025 року.

Як вбачається з рапорту, ОСОБА_1 просив звільнити його за власним бажанням у зв`язку з потребою в догляді за його батьком, який є особою з інвалідністю 3 групи, та має певні захворювання, а тому потребує постійної допомоги у виконанні повсякденних завдань, пересування тощо.

Начальником ГУНП в Харківській області на рапорті ОСОБА_1 від 30.08.2025 зроблена резолюція з наступним змістом «УКЗ (Перекресту Олегу) до розгляду, включити в наказ по особовому складу, звільнити 30.11.2025.

За результатом розгляду власноручно складеного ОСОБА_1 рапорту від 30.08.2025 про звільнення зі служби в поліції за власним бажанням Головним управлінням Національної поліції в Харківській області на адресу заявника направлений лист УКЗ ГУНП в Харківській області від 05.09.2025 № , в якому останнього повідомлено про рішення ГУНП в Харківській області щодо його звільнення зі служби в поліції 30.11.2025 та надано роз`яснення щодо правових засад організації та діяльності Національної поліції України. Одночасно повідомлено, що до дня звільнення з поліції позивачу необхідно прибувати на службу до Харківського районного управління поліції № 1 ГУНП в Харківській області та виконувати накази і доручення керівництва, пов`язані з виконанням службових обов`язків за посадою.

У відзиві на позов відповідачем зазначено, що оскільки позивач не зазначив у рапорті наявність поважних причин, що перешкоджають виконанню службових обов`язків або поважних причин, які встановлені Переліком № 413, з наданням відповідних підтверджуючих документів, то між заявником та ГУНП в Харківській області не досягнуто згоди на звільнення його за власним бажанням до закінчення визначеного у пункті 68 Положення № 114 строку та повідомлено, що прийнято рішення щодо звільнення позивача зі служби в поліції 30.11.2025.

До ГУНП в Харківській області надійшла доповідна записка начальника Харківського РУП № 1 ГУНП в Харківській області полковника поліції Плотнікова Д.В. від 22.09.2025 № за фактом безпідставної відсутності на службі та невиконання своїх посадових (функціональних) обов`язків 15.09.2025 у період з 09:00 по 13:00 та з 14:00 по 18:00, 16.09.2025 у період з 09:00 по 13:00 та з 14:00 по 18:00, 17.09.2025 у період з 09:00 по 13:00 та з 14:00 по 18:00, 18.09.2025 у період з 09:00 по 13:00 та з 14:00 по 18:00 старшим дільничним офіцером поліції сектору дільничних офіцерів поліції відділу превенції Харківського РУП № 1 ГУНП в Харківській області старшим лейтенантом поліції ОСОБА_1 .

З метою перевірки вказаних відомостей наказом ГУНП в Харківській області від 26.09.2025 № 2541 призначено проведення службового розслідування за обставинами, викладеними в доповідній записці начальника Харківського РУП №1 ГУНП в Харківській області полковника поліції Плотнікова Д.В. від 22.09.2025 №.

За результатами проведеного службового розслідування дисциплінарною комісією ГУНП в Харківській області встановлено та підтверджено, що 15.09.2025 у період з 09:00 по 13:00 та з 14:00 по 18:00, 16.09.2025 у період з 09:00 по 13:00 та з 14:00 по 18:00, 17.09.2025 у період з 09:00 по 13:00 та з 14:00 по 18:00, 18.09.2025 у період з 09:00 по 13:00 та з 14:00 по 18:00 старший лейтенант поліції ОСОБА_1 був безпідставно відсутній на службі без поважних причин та не виконував свої посадові (функціональні) обов`язки.

Також встановлено, що у діях старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 підтверджений факт вчинення дисциплінарного проступку, що виразилося в порушенні вимог:

- частини першої статті 64 Закону України «Про Національну поліцію» в частині ігнорування обов`язку вірно служити Українському народові, неусвідомлення високої відповідальності поліцейського перед Державою та Українським народом, що є негідним несенням високого звання поліцейського, недотримання законів України, не виконання своїх службових обов`язків;

- пунктів 1,4 та 8 частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України в частині недотримання Присяги поліцейського, немужнього і невправного служіння народу України, невиконання наказів керівника та недотримання правил внутрішнього розпорядку;

- пункт 2 наказу ГУНП в Харківській області від 24.03.2025 № 875 «Про заходи зміцнення службової дисципліни та затвердження Положення про розподіл службового часу для поліцейських ГУНП в Харківській області та організацію службової діяльності» в частині порушення обов`язку дотримуватися вимог Положення, затвердженого цим наказом;

- пункту 2 розділу ІІІ, пункту 1 розділу VIII цього Положення в частині недотримання внутрішнього розпорядку дня - пункт 1 розділу IV цього ж Положення в частині неповідомлення свого безпосереднього керівника про свою відсутність на службі у письмовій формі;

Як наслідок, вказані дії старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 призвели до порушення ним пункту 1 частини першої статті 18 Закону України «Про Національну поліцію» в частині в частині неухильного дотримання законів України та нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського.

Результати проведеного службового розслідування оформлені висновком Дисциплінарної комісії від 10.10.2025 (далі - Висновок).

Висновок містить пропозицію Дисциплінарної комісії з приводу застосування до заявника дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення із служби в поліції.

10.10.2025 Висновок затверджений начальником Головного управління Національної поліції в Харківській області.

13.10.2025 начальником ГУНП в Харківській області видано наказ № 1402, яким до старшого дільничного офіцера поліції сектору дільничних офіцерів поліції відділу превенції Харківського РУП №1 ГУНП в Харківській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 застосувати дисциплінарне стягнення у виді звільнення зі служби в поліції.

20.10.2025 ГУНП в Харківській області видано наказ № 623 о/с, яким на реалізацію наказу ГУНП в Харківській області від 13.10.2025 № 1402 заявника звільнено зі служби в поліції на підставі п.6 ч.1 ст.77 Закону України «Про Національну поліцію».

Не погодившись з наказами ГУНП у Харківській області від 13.10.2025 №1402 "Про застосування дисциплінарного стягнення до поліцейського ГУНП у Харківській області" та від 20.10.2025 №623 о/с про звільнення ОСОБА_1 зі служби в поліції, позивач звернувся до суду з даним позовом.

Надаючи правову оцінку відносинам, які склались між сторонами спору та перевіряючи оскаржуване рішення відповідача на відповідність приписам ч.2 ст.2 КАС України, суд зазначає наступне.

Статтею 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до частини 1 статті 6 Закону «Про Національну поліцію» № 580-VIII (далі - Закон № 580-VIII) поліція у своїй діяльності керується принципом верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави.

Правовідносини з приводу проходження публічної служби в поліції унормовані, насамперед, приписами Закону № 580-VIII та Дисциплінарним статутом Національної поліції України, затвердженим Законом України № 2337-VIII (далі - Статут, Дисциплінарний статут, Закон № 2337-VIII).

Відповідно до частини 1 статті 17 Закону України "Про Національну поліцію" поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу на відповідних посадах у поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції.

Згідно з частиною 1 статті 18 Закону України «Про Національну поліцію» поліцейський зобов`язаний, зокрема, неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського (п.1 ч.1 ст.18); професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва (п.2 ч.1 ст.18); поважати і не порушувати прав і свобод людини (п.3 ч.1 ст.18).

Основні повноваження поліції, визначені в статті 23 Закону № 580-VIII, відповідно частини 1 якої поліція відповідно до покладених на неї завдань: виявляє причини та умови, що сприяють вчиненню кримінальних та адміністративних правопорушень, вживає у межах своєї компетенції заходів для їх усунення (пункт 2); вживає заходів з метою виявлення кримінальних, адміністративних правопорушень; припиняє виявлені кримінальні та адміністративні правопорушення (пункт 3); у випадках, визначених законом, здійснює провадження у справах про адміністративні правопорушення, приймає рішення про застосування адміністративних стягнень та забезпечує їх виконання (пункт 8).

Виконання інших (додаткових) повноважень може бути покладене на поліцію виключно законом (частина 1 статті 24 Закон № 580-VIII). У разі виникнення загрози державному суверенітету України та її територіальної цілісності, а також у ході відсічі збройної агресії проти України органи та підрозділи, що входять до системи поліції, відповідно до законодавства України беруть участь у виконанні завдань територіальної оборони, забезпеченні та здійсненні заходів правового режиму воєнного стану у разі його оголошення на всій території України або в окремій місцевості (частина 2 статті 24 Закон № 580-VIII).

Згідно з частинами 1, 2 статті 19 Закону № 580-VIII у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону. Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Як передбачено частиною 1 статті 64 Закону України «Про Національну поліцію» особа, яка вступає на службу в поліції, складає Присягу на вірність Українському народові такого змісту: «Я, (прізвище, ім`я та по батькові), усвідомлюючи свою високу відповідальність, урочисто присягаю вірно служити Українському народові, дотримуватися Конституції та законів України, втілювати їх у життя, поважати та охороняти права і свободи людини, честь держави, з гідністю нести високе звання поліцейського та сумлінно виконувати свої службові обов`язки».

Присяга поліцейського зобов`язує вірно служити, дотримуватися законодавства, поважати права людини, честь держави, з гідністю нести високе звання поліцейського. Авторитет поліції багато в чому пов`язується з авторитетом поліцейського, оцінкою його поведінки як у професійній сфері, так і поза межами його професійної (службової) діяльності. Поліцейський повинен докладати всіх зусиль, щоб, на думку розсудливої, законослухняної та поінформованої людини, його поведінка була бездоганною.

Таким чином, інститут Присяги поліцейського вже сам по собі призначений забезпечити дотримання публічним службовцем - поліцейським закону як у повсякденній службовій, так і позаслужбовій (приватній) діяльності.

При цьому, у кореспонденції з частиною 2 статті 18 Закону України «Про Національну поліцію» інститут присяги поліцейського забезпечує необхідність виконання завдань поліції незалежно від дії будь-яких факторів, адже жодних виключень із загального правила законом не передбачено.

Тобто, працівник поліції має бути зразком у дотриманні дисципліни і законності. Чітко усвідомлювати, що його статус передбачає особисту відповідальність перед державою і суспільством.

Верховний Суд у постанові від 07.03.2019 справа № 819/736/18 (пункт № 60) та у постанові від 05.03.2020 справа № 815/4478/16 (пункт № 48) встановив, що в основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки, порушення яких утворює факт порушення Присяги.

Під порушенням Присяги працівника поліції слід розуміти скоєння працівником поліції проступку (вчинку) проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як носія влади, що призводить до приниження авторитету поліції та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків.

Таким чином, відповідно до вищевказаних положень, на працівників поліції покладається обов`язок не лише сумлінно виконувати службові обов`язки під час несення служби, а також не допускати протиправної поведінки чи неетичних вчинків поза службою, поводити себе чемно.

Відповідно до частин першої та другої статті 1 Дисциплінарного статуту, службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників. Службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально- економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу.

Згідно з пунктами 1, 4 частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту, службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України «Про Національну поліцію», зобов`язує поліцейського: бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону.

Протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції, у розумінні частини 1 статті 12 Статуту визнається дисциплінарним проступком.

Підпунктом 1 пункту 1 розділу ІІ Правил етичної поведінки поліцейських (затверджені наказом МВС України від 09.11.2016р. №1179) закріплено, що під час виконання службових обов`язків поліцейський повинен неухильно дотримуватися положень Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського.

Обов`язки поліцейського передбачені частиною 1 статті 18 цього ж Закону, зокрема: 1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; 2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва; 3) поважати і не порушувати прав і свобод людини.

Закон України "Про Національну поліцію" визначає, у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону (частина 1 та 2 статті 19).

Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджений Законом України від 15.03.2018 №2337-VIII, визначаються підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень.

Нормами частини 1 статті 1 Дисциплінарного статуту визначено, що службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Аналізуючи пункти 1, 3, 4, 6, 7, 8 частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту, суд встановив, що службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського визначених статтею 18 Закону України «Про Національну поліцію», зобов`язує поліцейського: бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень; безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їх повноважень та відповідно до закону; утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України; утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини; знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватись правил внутрішнього розпорядку.

Крім того, стаття 12 Дисциплінарного статуту дає визначення дисциплінарного проступку, з якого вбачається, що дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Отже, до кола формальних ознак дисциплінарного проступку поліцейського належать: 1) недотримання вимог чинних нормативно-правових актів; 2) недотримання Присяги поліцейського; 3) невиконання наказів керівників; 4) неналежний рівень знань положень нормативно-правових актів та змісту власних функціональних обов`язків за посадою; 5) не виявлення поваги до прав, честі і гідності людини, не утримання від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини; 6) ненадання допомоги та не запобігання вчиненню правопорушень; 7) не вжиття заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського із одночасним інформуванням про це безпосереднього керівника; 8) не утримання від дій, щоперешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки; 9) не утримання від дій, що підривають авторитет Національної поліції України; 10) недотримання правил внутрішнього розпорядку; 11) невиконання заходів безпеки у службовій діяльності; 12) незабезпечення належного рівня власної професійної підготовки (кваліфікації); 13) неналежне ставлення до збереження службового майна, незабезпечення належного стану зброї та спеціальних засобів; 14) не виявлення поваги до честі і гідності інших поліцейських і працівників поліції, не надання допомоги іншим поліцейським, не стримування інших поліцейських від вчинення правопорушень; 15) не дотримання правил носіння однострою та знаків розрізнення; 15) не сприяння керівникові в організації дотримання службової дисципліни, не інформування керівника про будь-які порушення службової дисципліни; 16) перебування на службі у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння.

З метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків частиною 2 статті 14 Закону №2337-VIII передбачено проведення службового розслідування, під яким, відповідно до частини 1 статті 14 цього ж закону, розуміється діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського, як визначено у статті 14 Дисциплінарного статуту.

Відповідне службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

У разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції (ч. 7 ст. 19 Дисциплінарного статуту).

Частиною 8 статті 19 Дисциплінарного статуту передбачено, що під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень визначених ч. 3 ст. 13 Дисциплінарного статуту: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

Пункт 3 статті 22 Дисциплінарного статуту Національної поліції України щодо виконання дисциплінарних стягнень передбачає - дисциплінарні стягнення у виді звільнення з посади, пониження у спеціальному званні на один ступінь та звільнення із служби в поліції виконуються (реалізуються) шляхом видання наказу по особовому складу.

Суд зазначає, що підставою для застосування до поліцейського дисциплінарних стягнень, перелік яких визначено у статті 13 Дисциплінарного статуту, є вчинення дисциплінарного проступку, тобто протиправних, винних дій чи бездіяльність, що полягає в порушенні поліцейським службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Види дисциплінарних стягнень перелічені у статті 13 Дисциплінарного статуту застосовуються виходячи із обставин і характеру проступку, особи поліцейського, обставин, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередньої поведінки поліцейського, його ставлення до служби, ступеня його вини.

Найсуворішим видом дисциплінарного стягнення за порушення службової дисципліни є звільнення зі служби в поліції, як крайній захід дисциплінарного впливу.

Відповідне службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Як зазначено вище, підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Таким чином, у разі вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, перед накладенням дисциплінарного стягнення, з метою з`ясування всіх обставин вчинення такого проступку, наявності вини, керівник призначає службове розслідування, про що видає наказ.

Результатами службового розслідування має бути встановлено: наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування; наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій.

Як вбачається з матеріалів службового розслідування, в ході проведення службового розслідування дисциплінарною комісією встановлено, що старший лейтенант поліції ОСОБА_1 був відсутній на службі на території та в адміністративній будівлі Харківського РУП № 1 ГУНП в Харківській області (далі - Харківській РУП № 1) за адресою: вул. Алчевських, буд. 49, м. Харків, в період з 15.09.2025 по 18.09.2025, документів або письмової інформації про поважність відсутності на службі не надавав, обов`язки поліцейського не виконував.

15.09.2025 під час здійснення телефонного дзвінка начальником сектору дільничних офіцерів поліції відділу превенції Харківського РУП № 1 майором поліції ОСОБА_3 на номер телефону НОМЕР_1 , яким користується старший лейтенант поліції ОСОБА_1 , останній повідомив, що 30.08.2025 подав рапорт до ГУНП в Харківській області про звільнення зі служби в поліції та, посилаючись на норми Кодексу законів про працю України, відпрацював два тижні після подання відповідного рапорту. Разом з цим останній додав, що за місцем проходження служби до Харківського РУП № 1 не прибуде, оскільки має намір виїхати за межі Харківської області за сімейними обставинами.

За фактом відсутності на службі старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 в період з 15.09.2025 по 18.09.2025 заступником начальника управління поліції з превентивної діяльності Харківського РУП № 1 полковником поліції ОСОБА_4 , начальником відділу превенції Харківського РУП № 1 підполковником поліції ОСОБА_5 та начальником сектору дільничних офіцерів поліції відділу превенції Харківського РУП № 1 майором поліції ОСОБА_3 складено відповідні акти про відсутність працівника на службі, зареєстровані у Харківському РУП № 1 за №№ , , , .

Окрім того, під час службового розслідування встановлено, що починаючи з 15.04.2023 старший лейтенант поліції ОСОБА_1 проходить службу у Харківському РУП № 1 та з 09.04.2025 займає посаду старшого дільничного офіцера поліції сектору дільничних офіцерів поліції відділу превенції.

Вивченням відомостей ознайомлення особового складу Харківського РУП № 1 щодо дотримання поліцейськими вимог наказу Національної поліції України від 19.07.2022 № 507 «Про заходи щодо зміцнення дисципліни та дотримання законності в діяльності поліції», наказу ГУНП в Харківській області від 24.03.2025 № 875 «Про заходи зміцнення службової дисципліни та затвердження Положення про розподіл службового часу для поліцейських ГУНП в Харківській області та організацію службової діяльності» встановлено, що старший лейтенант поліції ОСОБА_1 був ознайомлений із вказаними вимогами шляхом проставляння свого особистого підпису, а також з тим, що за вчинений ним дисциплінарний проступок буде застосоване безальтернативне покарання у вигляді звільнення зі служби в поліції. З метою дотримання вимог частини першої статті 18 Дисциплінарного статуту, під час проведення службового розслідування старшому лейтенанту поліції ОСОБА_1 було надано право на захист, що полягає в наданні йому можливості надавати письмові пояснення щодо обставин вчинення дисциплінарного проступку та докази правомірності своїх дій.

У зв`язку з чим, 29.09.2025 головою дисциплінарної комісії ГУНП в Харківській області лейтенантом поліції Леоновою О.О. здійснено телефонний дзвінок на номер, який належить старшому лейтенанту поліції ОСОБА_1 НОМЕР_1 .

У ході телефонної розмови старшому лейтенанту поліції ОСОБА_1 повідомлено, що призначено та проводиться службове розслідування за фактом безпідставної відсутності на службі останнього та невиконання ним своїх посадових (функціональних) обов`язків.

На пропозицію приїхати письмово надати пояснення в рамках службового розслідування старший лейтенант поліції ОСОБА_1 відкрито відмовився, посилаючись на статтю 63 Конституції України. Разом з цим останній доповнив, що 30.08.2025 старшим лейтенантом поліції ОСОБА_1 особисто було написано рапорт на звільнення зі служби в поліції за власним бажанням та того ж дня направлено до ГУНП в Харківській області для розгляду за належністю. В подальшому, старшому лейтенанту поліції ОСОБА_1 керівництвом ГУНП в Харківській області надано відповідь щодо його звільнення 30.11.2025, що, на його думку, є незаконним. Починаючи з 30.08.2025 після направлення рапорту до ГУНП в Харківській області, старший лейтенант поліції ОСОБА_1 відпрацював згідно Кодексу законів про працю України два тижні та вже з понеділка 15.09.2025 не вийшов на службу, бо, як зазначив останній, не вважає за потрібне.

29.09.2025 під час телефонної розмови із старшим лейтенантом поліції ОСОБА_1 у відповідності до статей 31, 40 Закону України «Про Національну поліцію», пункту 13 розділу V Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого наказом МВС України від 07.11.2018 № 893, здійснювалась безперервна відео фіксація на службовий телефон УГІ ГУНП в Харківській області «Galaxy А52», що підтверджується Актом дослідження відеозапису зі службового телефону поліцейських УГІ ГУНП в Харківській області від 29.09.2025 № 1249/119-2025.

08.10.2025 дисциплінарною комісією було повторно запропоновано старшому лейтенанту поліції ОСОБА_1 прибути для надання письмових пояснень шляхом направлення запрошення ГУНП в Харківській області від 08.10.2025 № 249142 на електронну пошту ІНФОРМАЦІЯ_2

09.10.2025 на електронну пошту УГІ ГУНП в Харківській області від представника старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 - адвоката Максимова М.І. надіслано письмове пояснення від імені поліцейського, в якому зазначено, що в силу вимог законодавства та зазначених позивачем підстав для звільнення (потреба в догляді за батьком, ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який є особою з інвалідністю ІІІ групи, і у зв`язку з наявними в нього захворюваннями потребує постійної допомоги у виконанні повсякденних завдань, пересуванні тощо) старший лейтенант поліції ОСОБА_6 мав бути звільнений з посади з 13.09.2025 року, і його неявка на службу з 15.09.2025 відповідає вимогам та приписам діючого законодавства України. Факт прогулу може бути встановлений тільки у разі умисної та безпідставної поведінки працівника щодо відсутності на робочому місці.

Дисциплінарною комісією ГУНП в Харківській області встановлено, що надане пояснення старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 в особі адвоката ОСОБА_7 надіслане на електронну пошту управління головної інспекції, особисто на запрошення прибути для надання пояснень старший лейтенант поліції ОСОБА_1 не з`явився, в телефонній розмові останній повідомив, що виїхав за межі Харківської області.

Таким чином, задати додаткові питання старшому лейтенанту поліції ОСОБА_1 не надалось можливим.

Враховуючи вищевикладене, дисциплінарна комісія ГУНП в Харківській області дійшла до висновку, що у зв`язку із самовільним залишенням старшим лейтенантом поліції ОСОБА_1 місця несення служби та виїздом до інших регіонів країни (та за кордон) поліцейський вважається таким, що відмовився від надання пояснень.

Опитаний під час службового розслідування дільничний офіцер поліції сектору дільничних офіцерів поліції відділу превенції Харківського РУП № 1 лейтенант поліції ОСОБА_8 пояснив, що він призначений та виконує обов`язки за посадою дільничного офіцера поліції. Початок робочого дня для дільничних офіцерів поліції значиться о 09:00 та закінчується о 18:00. Як зазначив лейтенант поліції ОСОБА_8 , щоранку о 09:00 проводиться нарада дільничних офіцерів поліції під головуванням начальника сектору дільничних офіцерів поліції відділу превенції Харківського РУП № 1 майора поліції ОСОБА_3 15.09.2025 о 09:00 лейтенант поліції ОСОБА_8 прибув на нараду до адміністративної будівлі Харківського РУП № 1. На нараді був присутній весь особовий склад сектору дільничних офіцерів, окрім старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 . В подальшому лейтенант поліції ОСОБА_8 на вечірній нараді, на ранкових нарадах та на службі старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 не бачив.

Опитаний під час службового розслідування дільничний офіцер поліції сектору дільничних офіцерів поліції відділу превенції Харківського РУП № 1 лейтенант поліції ОСОБА_9 надала пояснення, аналогічні за змістом до пояснення лейтенанта поліції ОСОБА_8 .

Опитаний під час службового розслідування начальник сектору дільничних офіцерів поліції відділу превенції Харківського РУП № 1 майор поліції ОСОБА_3 пояснив, що він призначений та виконує обов`язки за посадою начальника сектору дільничних офіцерів поліції відділу превенції. З 2023 року в його підпорядкуванні знаходиться старший дільничний офіцер поліції сектору дільничних офіцерів поліції відділу превенції Харківського РУП № 1 старший лейтенант поліції ОСОБА_1 . За два дні до написання рапорту на звільнення, тобто 28.08.2025, старший лейтенант поліції ОСОБА_1 в усній формі повідомив майора поліції ОСОБА_3 про те, що буде звільнятись з лав Національної поліції України. Майор поліції ОСОБА_3 намагався його відмовити від звільнення, але старший лейтенант поліції ОСОБА_1 наполягав на звільненні у зв`язку із сімейними обставинами, а саме: хворобою батьків та подальшого їх лікування за межами України.

Відповідно до вимог пункту 2 розділу ІІІ Положення про розподіл службового часу для поліцейських ГУНП в Харківській області та організацію службової діяльності (далі - Положення № 875), затвердженого наказом ГУНП в Харківські області від 24.03.2025 № 875, початок робочого дня поліцейського починається з 09:00 до 18:00, з 13:00 до 14:00 обідня перерва.

Відповідно до пункту 1 розділу ІV Положення № 875, поліцейський повідомляє свого безпосереднього керівника про свою відсутність на службі в письмовій формі (час, з якого буде відсутній; підстави відсутності) засобами електронного чи поштового зв`язку.

Відповідно до пункту 1 розділу VІІІ Положення № 875 у період дії воєнного стану правила розпорядку дня застосовуються з урахуванням особливостей, визначених цим розділом та/або окремим наказом про переведення особового складу на посилений варіант службової діяльності.

Як зазначив майор поліції ОСОБА_3 , вказані вимоги старший лейтенант поліції ОСОБА_1 проігнорував, 15.09.2025 до Харківського РУП № 1 за адресою: вул. Алчевських, буд. 49, м. Харків, не прибув, жодних підтверджуючих документів відсутності на службі за поважних причин з 15.09.2025 по теперішній час останній не надавав.

Також 15.09.2025 майором поліції ОСОБА_3 з номеру телефону НОМЕР_2 було здійснено телефонний дзвінок на номер, який належить старшому лейтенанту поліції ОСОБА_1 НОМЕР_1 . Останній відповів та повідомив, що 30.08.2025 подав рапорт на ім`я начальника ГУНП в Харківській області про звільнення зі служби в Національній поліції України. Посилаючись на консультації з адвокатом та норми частини першої статті 38 Кодексу законів про працю України, в якій передбачено право працівника розірвати трудовий договір за власним бажанням, старший лейтенант поліції ОСОБА_1 письмово попередив роботодавця за два тижні та фактично відпрацював два тижні після подання відповідного рапорту. За фактом невиходу на службу 15.09.2025 старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 у присутності заступника начальника управління поліції з превентивної діяльності Харківського РУП № 1 полковника поліції ОСОБА_4 , начальника відділу превенції Харківського РУП № 1 підполковника поліції ОСОБА_5 та майора поліції ОСОБА_3 було складено відповідні акти про відсутність вказаного поліцейського на службі. Станом на теперішній час старший лейтенант поліції ОСОБА_1 на службу не прибуває, обов`язки поліцейського не виконує, на зв`язок виходить, однак місцезнаходження не повідомляє. За місцем мешкання: АДРЕСА_1 , останній відсутній. Одночасно майор поліції ОСОБА_3 доповнив, що систематично на нарадах доводить до відома усього підпорядкованого особового складу вимоги та необхідність неухильного дотримання наказу НП України від 19.07.2025 № 507 «Про заходи щодо зміцнення службової дисципліни та дотримання законності в діяльності поліції» та наказу ГУНП в Харківській області від 24.03.2025 № 875 «Про заходи щодо зміцнення службової дисципліни та затвердження Положення про розподіл службового часу для поліцейських ГУНП в Харківській області та організацію службової діяльності», в тому числі акцентує увагу про заборону безпідставної відсутності на службі. Про факт відсутності старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 на робочому місці майор поліції ОСОБА_3 доповів начальнику Харківського РУП № 1 рапортом від 15.09.2025 № , та вжив всіх необхідних заходів для подальшого фіксування порушень службової дисципліни з боку старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 .

Опитаний під час службового розслідування начальник відділу превенції Харківського РУП № 1 підполковник поліції ОСОБА_5 надав пояснення, аналогічні за змістом до пояснення майора поліції ОСОБА_3 .

Під час службового розслідування встановлено, що заступник начальника управління поліції з превентивної діяльності Харківського РУП № 1 полковник поліції ОСОБА_4 перебуває на тривалому стаціонарному лікуванні з 23.09.2025 по теперішній час.

Таким чином, опитати останнього під час проведення службового розслідування не надається можливим (довідка Харківського РУП № 1 від 30.09.2025 № ).

Опитаний під час службового розслідування старший інспектор сектору кадрового забезпечення Харківського РУП № 1 капітан поліції ОСОБА_10 пояснив, що як йому стало відомо 30.08.2025 старший лейтенант поліції ОСОБА_1 направив до ГУНП в Харківській області рапорт про звільнення зі служби в поліції за власним бажанням. В подальшому останній відпрацював два тижні та з 15.09.2025 до виконання своїх службових обов`язків не приступив. Коли бачив старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 в останнє капітан поліції ОСОБА_10 згадати не зміг та додав, що про відсутність поліцейського на службі дізнався від майора поліції ОСОБА_3 .

Щодо розгляду рапорту від 30.08.2025 під час службового розслідування встановлено, що на електронну пошту ГУНП в Харківській області надійшов рапорт на звільнення з лав Національної поліції України старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 від 30.08.2025, зареєстрований в системі електронного документообігу за № 68195-2025.

У своєму рапорті старший лейтенант поліції ОСОБА_1 просив звільнити його зі служби в поліції за пунктом 7 частини першої статті 77 Закону України «Про Національну поліцію» з 13.09.2025 року. Керуючись вказаною нормою закону, останній зауважив, що вказаний пункт не містить приписів щодо зазначення поліцейським поважних причин для звільнення. Разом з цим, старший лейтенант поліції ОСОБА_1 у своєму рапорті додав, що необхідністю його звільнення зі служби в поліції з 13.09.2025 (тобто у строк, що є менший за той, який встановлено пунктом 68 Положення про проходження служби рядовим і начальницьким складом органів внутрішніх справ, затвердженого постановою Кабінету Міністрів УРСР від 29 липня 1991 року № 114, далі - Положення № 114) викликана потребою у догляді за його батьком ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який є особою із інвалідністю ІІІ групи. У зв`язку із наявними захворюваннями батько старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 потребує постійної допомоги у виконанні повсякденних завдань, пересуванні тощо. Інші члени родини через свій вік, проживання в інших містах й інші обставини доглядати за його батьком можливості не мають. Отже, старший лейтенант поліції ОСОБА_1 є єдиною особою, яка фактично може опікуватися батьком й надавати останньому всю необхідну допомогу. На підтвердження інвалідності батька та спільних родинних зв`язків старший лейтенант поліції ОСОБА_1 надав копію довідки акта огляду МСЕК серії 12 ААГ № 954917, копію пенсійного посвідчення серії НОМЕР_3 , копію свідоцтва про народження серії НОМЕР_4 .

Дисциплінарною комісією ГУНП в Харківській області встановлено, що згідно тексту копії довідки акта огляду МСЕК серії 12 ААГ № 954917, виданої ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строк визначеної для останнього інвалідності ІІІ групи становить до 01.10.2025 та вказане протипоказання у виді важкої фізичної праці. Документів про призначення старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 опікуном за батьком поліцейський не надав.

01.09.2025 за № 68195-2025 начальником ГУНП в Харківській області полковником поліції ОСОБА_11 накладено резолюцію на рапорт старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 на звільнення зі служби в поліції за власним бажанням зі змістом: «Перекресту Олегу: До розгляду, включити в наказ по особовому складу, звільнити 30.11.2025 року».

Листом УКЗ ГУНП в Харківській області від 05.09.2025 № старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 було повідомлено про рішення ГУНП в Харківській області щодо його звільнення зі служби в поліції 30.11.2025 та надано роз`яснення щодо правових засад організації та діяльності Національної поліції України.

Разом з цим, з метою проведення всебічного, повного та об`єктивного службового розслідування дисциплінарною комісією ГУНП в Харківській області направлено запит до ДУ «ТМО МВС України по Харківській області» від 30.09.2025 за вих. № про надання інформації щодо звернення старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 за медичною допомогою.

На виконання вказаного запиту листом ДУ «ТМО МВС України по Харківській області» від 02.10.2025 № 33/41-2074 до дисциплінарної комісії надано інформацію, згідно якої встановлено, що старший лейтенант поліції ОСОБА_1 на лікуванні в ДУ «ТМО МВС України по Харківській області» з 15.09.2025 по теперішній час не перебував, листки непрацездатності з інших медичних закладів останнім не реєструвались.

У ході службового розслідування, з метою отримання інформації про підтвердження або спростування факту перебування старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 на лікарняному дисциплінарною комісією також вивчено інформацію, що розміщена на Порталі електронних послух Пенсійного фонду України щодо відкриття (закриття) листків непрацездатності в медичних закладах.

За результатами вивчення встановлено, що в електронному кабінеті ГУНП в Харківській області вебпорталу Електронних послуг Пенсійного фонду України будь-які відомості про листи непрацездатності на ОСОБА_1 (реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_5 ) в період з 15.09.2025 по теперішній час відсутні.

Враховуючи викладене, дисциплінарною комісією ГУНП в Харківській області встановлено та підтверджено, що 15.09.2025 у період з 09:00 по 13:00 та з 14:00 по 18:00, 16.09.2025 у період з 09:00 по 13:00 та з 14:00 по 18:00, 17.09.2025 у період з 09:00 по 13:00 та з 14:00 по 18:00, 18.09.2025 у період з 09:00 по 13:00 та з 14:00 по 18:00 старший лейтенант поліції ОСОБА_1 був безпідставно відсутній на службі без поважних причин та не виконував свої посадові (функціональні) обов`язки.

Також встановлено, що у діях старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 підтверджений факт вчинення дисциплінарного проступку, що виразилося в порушенні вимог:

- частини першої статті 64 Закону України «Про Національну поліцію» в частині ігнорування обов`язку вірно служити Українському народові, неусвідомлення високої відповідальності поліцейського перед Державою та Українським народом, що є негідним несенням високого звання поліцейського, недотримання законів України, не виконання своїх службових обов`язків;

- пунктів 1,4 та 8 частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України в частині недотримання Присяги поліцейського, немужнього і невправного служіння народу України, невиконання наказів керівника та недотримання правил внутрішнього розпорядку;

- пункт 2 наказу ГУНП в Харківській області від 24.03.2025 № 875 «Про заходи зміцнення службової дисципліни та затвердження Положення про розподіл службового часу для поліцейських ГУНП в Харківській області та організацію службової діяльності» в частині порушення обов`язку дотримуватися вимог Положення, затвердженого цим наказом;

- пункту 2 розділу ІІІ, пункту 1 розділу VIII цього Положення в частині недотримання внутрішнього розпорядку дня;

- пункт 1 розділу IV цього ж Положення в частині неповідомлення свого безпосереднього керівника про свою відсутність на службі у письмовій формі.

Як наслідок, вказані дії старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 призвели до порушення ним пункту 1 частини першої статті 18 Закону України «Про Національну поліцію» в частині в частині неухильного дотримання законів України та нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського.

Тобто старший лейтенант поліції ОСОБА_1 вчинив дисциплінарний проступок, а саме - 15.09.2025 у період з 09:00 по 13:00 та з 14:00 по 18:00, 16.09.2025 у період з 09:00 по 13:00 та з 14:00 по 18:00, 17.09.2025 у період з 09:00 по 13:00 та з 14:00 по 18:00, 18.09.2025 у період з 09:00 по 13:00 та з 14:00 по 18:00 був безпідставно відсутній на службі та не виконував свої посадові (функціональні) обов`язки, що підтверджується наступними актами про відсутність старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 на службі: 15.09.2025, зареєстрований у Харківському РУП №1 за № ; 16.09.2025, зареєстрований у Харківському РУП № 1 за № ; 17.09.2025, зареєстрований у Харківському РУП № 1 за № ; 18.09.2025, зареєстрований у Харківському РУП № 1 за № ; актом про відмову надати пояснення старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 від 29.09.2025 № 1257/119-15-2025; актом дослідження відеозапису зі службового телефону поліцейських УГІ ГУНП в Харківській області від 29.09.2025 № 1249/119-15-2025; актом огляду засобу електронної комунікації від 29.09.2025 № 1248/119-15-2025; листом Харківського РУП № 1 від 30.09.2025 № із додатками; листом ДУ «ТМО МВС України по Харківській області» від 02.10.2025 № 33/41-2074; копією рапорту на звільнення з лав Національної поліції України старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 від 30.08.2025 із додатками; копією резолюції начальника ГУНП в Харківській області полковника поліції ОСОБА_11 від 01.09.2025 за № 68195-2025; листом УКЗ ГУНП в Харківській області від 05.09.2025 № ; листом УКЗ ГУНП в Харківській області від 06.09.2025 № ; листом УКЗ ГУНП в Харківській області від 10.09.2025 № ; запрошенням ГУНП в Харківській області старшому лейтенанту поліції ОСОБА_1 щодо прибуття для надання пояснень від 08.10.2025 № 249142.

Суд зазначає, що у зв`язку з військовою агресією рф проти України на підставі Указу Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженого Законом України від 24.02.2022 №2102-ІХ «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні», в Україні введено воєнний стан із 05:30 24.02.2022, який неодноразово був продовжений та діє і на теперішній час.

Відповідно до пункту 24 частини першої статті 23 Закону України «Про Національну поліцію», поліція відповідно до покладених на неї завдань: бере участь відповідно до повноважень у забезпеченні та здійсненні заходів правового режиму воєнного або надзвичайного стану, зони надзвичайної екологічної ситуації у разі їх введення на всій території України або в окремій місцевості.

Згідно з частиною другою статті 24 Закону України «Про Національну поліцію», у разі виникнення загрози державному суверенітету України та її територіальної цілісності, а також у ході відсічі збройної агресії проти України органи та підрозділи, що входять до системи поліції, відповідно до законодавства України беруть участь у виконанні завдань територіальної оборони, забезпеченні та здійсненні заходів правового режиму воєнного стану у разі його оголошення на всій території України або в окремій місцевості.

При цьому Верховний Суд в постанові від 30 вересня 2020 року в справі №826/16621/17 дійшов наступного висновку: «Отже, до закінчення визначеного у пункті 68 Положення № 114 строку служба в поліції за власним бажанням припиняється за умови, якщо між поліцейським та органом, уповноваженим приймати рішення про прийняття/звільнення зі служби в поліції, було досягнуто згоди щодо конкретної дати, з якої служба в поліції припиняється».

Старший лейтенант поліції Коняхін Д.А. у рапорті про звільнення вказав дату, з якої він просить його звільнити, а саме: 13.09.2025.

За рішенням ГУНП в Харківській області датою звільнення зі служби в поліції останнього визначено 30.11.2025.

Таким чином, між старшим лейтенантом поліції ОСОБА_1 та керівництвом ГУНП в Харківській області згоди щодо дати звільнення поліцейського до закінчення тримісячного строку, про який йдеться в пункті 68 Положення № 114, досягнуто не було.

Погодившись проходити службу в поліції добровільно старший лейтенант поліції ОСОБА_1 виявив готовність йти на усі ризики, пов`язані із проходженням такої служби, як і взяв на себе зобов`язання мужньо і вправно служити народу України.

З метою оптимізації діяльності поліції, у тому числі під час дії воєнного стану прийнято Закон України від 15.03.2022 № 2123-IX «Про внесення змін до законів України «Про Національну поліцію» та «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» (далі - Закон № 2123-IX), який набрав чинності з 01.05.2022.

Законом № 2123-IX внесені зміни до Закону України «Про Національну поліцію», в тому числі до статей 60 та 65 цього Закону.

Зокрема, частину першу статті 60 Закону України «Про Національну поліцію» викладено в такій редакції: «Відносини, що виникають у зв`язку зі вступом, проходженням та припиненням служби в поліції, регулюються цим Законом та іншими нормативно-правовими актами з питань проходження служби в поліції».

Частину восьму статті 65 Закону України «Про Національну поліцію» доповнено абзацом другим та зазначено, що поліцейські зобов`язані проходити службу там, де це викликано інтересами служби і обумовлено наказами керівника органу (закладу, установи) поліції, до повноважень якого належить право призначення на посаду та звільнення з посади.

Розділом ІІ Закону № 2123-IX визначено, що пункт 1 розділу I цього Закону діє тимчасово, на період введення в Україні воєнного стану, здійснення заходів із забезпечення національної безпеки і оборони, відсічі і стримування збройної агресії Російської Федерації та/або інших держав проти України та 60 днів після цього.

Зміни в спеціальному законодавстві з питань проходження служби в поліції, що відбулися з 01 травня 2022 року, виключили можливість субсидіарного застосування загальних норм трудового законодавства до регулювання порядку переміщення (звільнення) поліцейських.

Правова позиція щодо вказаного правозастосування сформульована та викладена Верховним Судом у постанові від 25.05.2023 у справі № 620/3663/19, в якій Верховний Суд відступив від раніше сформованої практики Верховного Суду щодо субсидіарного застосування загальних норм трудового законодавства, та сформував новий висновок про неможливість такого застосування після змін в спеціальному законодавстві з питань проходження служби в поліції, що набули чинності з 01.05.2022 на підставі Закону № 2123-IX.

Отже, дисциплінарна комісія ГУНП в Харківській області дійшла до висновку, що посилання старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 у своєму рапорті на звільнення зі служби в поліції на практику Верховного Суду, що сформована до внесення таких змін, та необхідність застосування приписів Кодексу законів про працю України є неприйнятними.

Одночасно, факт підтвердження інвалідності ІІІ групи у ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , батька старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 , жодним чином не впливає на наявність для останнього під час дії воєнного стану поважних причин звільнитись зі служби в поліції до закінчення тримісячного строку, про який йдеться в пункті 68 Положення № 114.

Таким чином, суд погоджується з висновками дисциплінарної комісії ГУНП в Харківській області про те, що поважні причини для неприбуття на службу, починаючи з 15.09.2025 по день складання Висновку, у старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 були відсутні.

Будь-яких інших доказів, які б підтверджували, що поліцейський у вказаний період перебував на амбулаторному чи стаціонарному лікуванні чи знаходився у стані, який впливав на його можливість виконувати службові обов`язки, ОСОБА_1 під час службового розслідування не надано.

Згідно із частиною першої статті 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Відповідно до статті 12 Дисциплінарного статуту дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Відповідно до частини четвертої статті 27 Дисциплінарного статуту від поліцейського, стосовно якого є підтвердні дані про самовільне залишення ним місця несення служби, виїзд до інших регіонів країни чи за кордон, пояснення не відбираються, поліцейський вважається таким, що відмовився від надання пояснень.

Відповідно до пункту 2 наказу ГУНП в Харківські області від 24.03.2025 № 875 «Про заходи зі зміцнення службової дисципліни та затвердження Положення про розподіл службового часу для поліцейських ГУНП в Харківській області та організацію службової діяльності», поліцейські ГУНП зобов`язані дотримуватися вимог, викладених у додатку до цього наказу - Положення про розподіл службового часу для поліцейських ГУНП в Харківській області та організацію службової діяльності.

Відповідно до вимог пункту 2 розділу ІІІ Положення № 875, початок робочого дня поліцейського починається з 09:00 до 18:00, з 13:00 до 14:00 обідня перерва.

Відповідно до вимог пункту 1 розділу ІV Положення № 875 поліцейський повідомляє свого безпосереднього керівника про свою відсутність на службі в письмовій формі (час, з якого буде відсутній; підстави відсутності) засобами електронного чи поштового зв`язку.

Відповідно до вимог пункту 1 розділу VІІІ Положення № 875 у період дії воєнного стану правила розпорядку дня застосовуються з урахуванням особливостей, визначених цим розділом та/або окремим наказом про переведення особового складу на посилений варіант службової діяльності.

У спірних правовідносинах, старший лейтенант поліції ОСОБА_1 15.09.2025 у період з 09:00 по 13:00 та з 14:00 по 18:00, 16.09.2025 у період з 09:00 по 13:00 та з 14:00 по 18:00, 17.09.2025 у період з 09:00 по 13:00 та з 14:00 по 18:00, 18.09.2025 у період з 09:00 по 13:00 та з 14:00 по 18:00 був відсутній на службі без поважних причин та не виконував свої службові обов`язки.

Відповідно до вимог пункту 24 постанови Пленуму Верховного суду України «Про практику розгляду судами трудових спорів» № 9 від 06.11.1992, прогулом визнається відсутність працівника на роботі як протягом усього робочого часу, так і більше трьох годин безперервно або сумарно протягом робочого дня без поважних причин.

Службовим розслідуванням встановлено, що старший лейтенант поліції ОСОБА_1 відповідно до вимог статті 64 Закону України «Про Національну поліцію» склав Присягу на вірність Українському народові, згідно з якою, присягав вірно служити Українському народові, дотримуватися Конституції та законів України, втілювати їх у життя, поважати та охороняти права і свободи людини, честь держави, з гідністю нести високе звання поліцейського та сумлінно виконувати свої службові обов`язки.

Відповідно до пункту 1 частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту, поліцейський зобов`язаний бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України.

Згідно пункту 1 частини першої статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», поліцейський зобов`язаний неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції та Присяги поліцейського.

Згідно з вимогами статті 12 Дисциплінарного статуту, дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Законодавець висуває підвищені вимоги до поліцейського, що пов`язано з особливим статусом Національної поліції, а також спрямованістю діяльності поліції на служіння суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, підтримання публічної безпеки і порядку.

У свою чергу, недотримання поліцейським вищезазначених вимог є дисциплінарним проступком, за вчинення якого до порушника застосовуються заходи дисциплінарного стягнення.

Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку, що дисциплінарна комісія прийшла до вірного висновку, що старшим лейтенантом поліції ОСОБА_1 вчинено дисциплінарний проступок, що виразився в порушенні вимог: частини першої статті 64 Закону України «Про Національну поліцію», пунктів 1,4 та 8 частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, пункту 2 наказу ГУНП в Харківській області від 24.03.2025 № 875 «Про заходи зміцнення службової дисципліни та затвердження Положення про розподіл службового часу для поліцейських ГУНП в Харківській області та організацію службової діяльності», пункту 2 розділу ІІІ, пункту 1 розділу VIII, пункту 1 розділу IV цього ж Положення.

Як наслідок, вказані дії старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 призвели до порушення ним пункту 1 частини першої статті 18 Закону України «Про Національну поліцію» в частині в частині неухильного дотримання законів України та нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського.

Висновок службового розслідування затверджено 10.10.2025 року, таким чином службове розслідування проведено у визначений Дисциплінарним статутом строк.

За результатом службового розслідування, наказом начальника Головного управління Національної поліції в Харківський області від 13.10.2025 № 1402 до старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції, яке реалізовано наказом від 20.10.2025 № 623 о/с "По особовому складу" про звільнення позивача зі служби в поліції на підставі п. 6 ч. 1 ст. 77 Закону України "Про Національну поліцію" (у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України).

Беручи до уваги встановлені судом обставини справи, наявність порушень, які мають місце, надані сторонами докази та пояснення, оцінюючи вчинені позивачем порушення в сукупності, суд дійшов висновку, що відповідачем за вчинений дисциплінарний проступок до позивача застосовано стягнення співмірне та справедливе вчиненому дисциплінарному проступку.

На підставі вказаного судом встановлено, що під час прийняття оскаржуваного наказу відповідачем враховано характер вчинених позивачем порушень, обставини, за яких вони були вчинені, особу порушника, ступінь його вини, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Суд, також оцінивши всі встановлені обставини в сукупності, вважає, що оскаржувані накази є обґрунтованими та правомірними. Під час судового розгляду судом не встановлено протиправності дій відповідача відносно позивача, позивачем належних доказів протиправності дій відповідача чи оскаржуваних наказів також не надано.

Враховуючи позицію ЄСПЛ (в аспекті оцінки аргументів позивача), сформовану у справі "Серявін та інші проти України" (№ 4909/04): згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" (RuizTorijav. Spain) № 303-A, пункт 29).

Також згідно з п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень, обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення

Відповідно до ч. 2 ст. 6 КАС України суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського Суду з прав людини, а ст. 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" передбачає, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Так, усі інші аргументи сторін вивчені судом, однак є такими, що не потребують детального аналізу у судовому рішенні, оскільки вищенаведених висновків суду щодо правомірності оскаржуваних наказів та дій відповідача не спростовують.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Оскільки суд дійшов висновку про відсутність підстав для скасування оскаржуваних наказів, то позовні вимоги про поновлення позивача на службі в поліції, стягнення грошового забезпечення за час вимушеного прогулу, які є похідними, також не підлягають задоволенню.

Враховуючи вищевикладене, беручи до уваги докази, наявні в матеріалах справи, суд дійшов висновку, що позовні вимоги є необґрунтованими, а позов таким що не підлягає до задоволення.

За таких обставин підстави для розподілу судових витрат відсутні.

Керуючись ст. 243, ст. 246, ст.255, ст. 293, ст. 295, ст. 297 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ВИРІШИВ:

У задоволенні адміністративного позову - відмовити.

Роз`яснити, що судове рішення набирає законної сили відповідно до ст.255 КАС України (а саме: після закінчення строку подання скарги усіма учасниками справи або за наслідками процедури апеляційного перегляду; підлягає оскарженню до Другого апеляційного адміністративного суду у строк згідно з ч.1 ст.295 КАС України (а саме: протягом 30 днів з дати складення повного судового рішення).

Повний текст рішення виготовлено та підписано - 16.03.2026, враховуючи час перебування судді у відпустці, а також з урахуванням наявності сталого енергозабезпечення та Інтернет з`єднання, безпечних умов для життя та здоров`я учасників процесу, суддів та працівників суду.

Суддя Марина Лук`яненко