Справа № 340/1416/26
Суддя: О.А. ЧЕРНИШ
Дата ухвалення: 2026-03-16 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

16 березня 2026 року м. Кропивницький Справа № 340/1416/26

Суддя Кіровоградського окружного адміністративного суду Черниш О.А.

розглянула матеріали адміністративного позову

позивач: ІНФОРМАЦІЯ_1 ( АДРЕСА_1 , код ЄДРПОУ НОМЕР_1 )

відповідач: відділ примусового виконання рішень Управління забезпечення примусового виконання рішень у Кіровоградській області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) (25006, м. Кропивницький, вул. Театральна, 6/7)

про визнання протиправними та скасування постанов, зобов`язання вчинити певні дії, -

В С Т А Н О В И Л А:

ІНФОРМАЦІЯ_1 звернувся до суду з позовом до відділу примусового виконання рішень Управління забезпечення примусового виконання рішень у Кіровоградській області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса), в якому просить:

- визнати протиправною та скасувати постанову державного виконавця від 09.12.2025 року про накладення штрафу у розмірі 5100 грн., винесену у виконавчому провадженні №78956357;

- визнати протиправною та скасувати постанову державного виконавця від 24.02.2026 року про накладення штрафу у розмірі 10200 грн., винесену у виконавчому провадженні №78956357;

- зобов`язати головного державного виконавця відділу примусового виконання рішень Управління забезпечення примусового виконання рішень у Кіровоградській області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) винести постанову про закінчення виконавчого провадження №78956357 за виконавчим листом №340/6835/24 у зв`язку із фактичним виконанням рішення суду.

Частиною 1 статті 171 КАС України передбачено, що суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, зокрема: 3) чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; 5), чи позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).

Строк звернення до адміністративного суду передбачений статтею 122 КАС України.

Згідно з частинами 1, 3 статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Особливості провадження у справах з приводу рішень, дій або бездіяльності органу державної виконавчої служби, приватного виконавця встановлені статтею 287 КАС України.

Відповідно до частин 1, 2 статті 287 КАС України учасники виконавчого провадження (крім державного виконавця, приватного виконавця) та особи, які залучаються до проведення виконавчих дій, мають право звернутися до адміністративного суду із позовною заявою, якщо вважають, що рішенням, дією або бездіяльністю державного виконавця чи іншої посадової особи органу державної виконавчої служби або приватного виконавця порушено їхні права, свободи чи інтереси, а також якщо законом не встановлено інший порядок судового оскарження рішень, дій чи бездіяльності таких осіб. У позовній заяві зазначається ідентифікатор для повного доступу до інформації про виконавче провадження (за наявності).

Позовну заяву може бути подано до суду: 1) у десятиденний строк з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення її прав, свобод чи інтересів; 2) у триденний строк з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення її прав, свобод чи інтересів, у разі оскарження постанови про відкладення провадження виконавчих дій.

Предметом спору є законність постанов заступника начальника відділу примусового виконання рішень Управління забезпечення примусового виконання рішень у Кіровоградській області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) від 09.12.2025 року та 24.02.2026 року про накладення штрафів.

Звернувшись до суду з цим позовом 12.03.2026 року, позивач пропустив десятиденний строк, установлений частиною 2 статті 287 КАС України.

У позовній заяві позивач виклав клопотання про поновлення строку звернення до суду та посилався на постійні відключення світла та тривалі повітряні тривоги.

Суд зазначає, що встановлений частиною 2 статті 287 КАС України строк є спеціальним, скороченим та імперативним, встановленим законодавцем з метою забезпечення оперативності судового контролю за діями органів державної виконавчої служби, а також дотримання принципу правової визначеності у виконавчому провадженні.

Поважними причинами пропуску строку звернення до суду можуть бути лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи та унеможливлюють своєчасне звернення до суду.

Втім наведені позивачем обставини мають загальний характер, є типовими в умовах воєнного стану та не доводять наявності об`єктивних перешкод для своєчасного звернення до суду.

Наслідки пропущення строків звернення до адміністративного суду передбачені статтею 123 КАС України, згідно з частинами 1, 2 якої у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Всупереч вимогам частини 1 статті 287 КАС України у позовній заяві не зазначено ідентифікатор для повного доступу до інформації про виконавче провадження - унікальний спеціальний код, який складається з комбінації 12 цифр і букв та міститься в постанові про відкриття виконавчого провадження.

Частиною 3 статті 161 КАС України передбачено, що до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до частини 2 статті 132 КАС України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Частиною 1 статті 3 Закону України "Про судовий збір" установлено, що судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

Згідно з частиною 1 статті 4 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Підпунктом 1 пункту 3 частини 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру, який подано суб`єктом владних повноважень, встановлюється ставка судового збору - 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 10 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а немайнового - 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Законом України "Про Державний бюджет України на 2026 рік" установлено, що прожитковий мінімум на одну працездатну особу в розрахунку на місяць з 1 січня 2026 року становить 3328 грн.

Відповідно до частини 1 статті 172 КАС України в одній позовній заяві може бути об`єднано декілька вимог, пов`язаних між собою підставою виникнення або поданими доказами, основні та похідні позовні вимоги.

Частиною 3 статті 6 Закону України "Про судовий збір" передбачено, що за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Позивач об`єднав у позовній заяві три позовні вимоги, оскаржуючи дві постанови державного виконавця про накладення штрафів та прохаючи зобов`язати державного виконавця вчинити певні дії, а саме винести постанову про закінчення виконавчого провадження, при цьому ця вимога не є похідною від вимог про скасування спірних постанов.

За подання майнових вимог про визнання протиправними та скасування постанов про накладення штрафів на загальну суму 15300 грн. (5100 грн. + 10200 грн.) позивач повинен сплатити судовий збір у мінімальному розмірі - 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто 3328 грн.

За подання вимоги немайнового характеру про зобов`язання вчинити певні дії має бути сплачено судовий збір у розмірі 1 прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто ще 3328 грн.

Оскільки позовна заява подана до суду в електронній формі, то з урахуванням понижуючого коефіцієнту, передбаченого частиною 3 статті 4 Закону України "Про судовий збір", загальна сума судового збору складає 5324, 80 грн. ((3328 грн. + 3328 грн.) х 0,8).

Всупереч ч.3 ст.161 КАС України до позовної заяви позивач не додав документ про сплату судового збору. Натомість, у позовній заяві просив відстрочити йому сплату судового збору до ухвалення судового рішення у справі через відсутність бюджетних коштів.

Відповідно до частини 1 статті 133 КАС України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Умови відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати передбачені у статті 8 Закону України "Про судовий збір".

Так, згідно з частиною 1 цієї статті, враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі, за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу за попередній календарний рік фізичної особи, яка подає позовну заяву, іншу заяву, скаргу, апеляційну чи касаційну скаргу; або

2) особами, які подають позовну заяву, іншу заяву, скаргу, апеляційну чи касаційну скаргу, є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю; або

4) заявником (позивачем) у межах справи про банкрутство (неплатоспроможність) є юридична або фізична особа, у тому числі фізична особа - підприємець, яка перебуває у судових процедурах розпорядження майном, санації або реструктуризації боргів, за клопотанням арбітражного керуючого (розпорядника майна, керуючого санацією, керуючого реструктуризацією) або боржника.

Частинами 2, 3 статті 8 Закону України "Про судовий збір" передбачено, що суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

При визначенні майнового стану особи для цілей цієї статті суд може враховувати інформацію про розмір доходів за попередній календарний рік, перебування на утриманні непрацездатних членів сім`ї, наявність у власності нерухомого, рухомого майна та/або іншого цінного майна, а також інші обставини, які мають значення для оцінки майнового стану особи.

Наведені позивачем обставини не належать до умов, зазначених у частині 1 статті 8 Закону України "Про судовий збір", а тому не можуть бути підставами для відстрочення сплати судового збору позивачу за подання ним як суб`єктом владних повноважень цього позову.

Отже клопотання позивача про відстрочення сплати позивачем судового збору є безпідставним, а йому необхідно сплатити судовий збір за подання адміністративного позову у розмірі 5324, 80 грн.

Частиною 1 статті 169 КАС України передбачено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись статтями 160, 169, 248, 256 КАС України, суддя -

У Х В А Л И Л А:

1. Позовну заяву залишити без руху.

2. Встановити спосіб і строк усунення недоліків позовної заяви - протягом 10 днів з дня отримання даної ухвали подати до суду:

- заяву про поновлення строку звернення до адміністративного суду, в якій навести інші підстави для його поновлення,

- виправлену позовну заяву із зазначенням ідентифікатору для повного доступу до інформації про виконавче провадження ВП №78956357,

- документ про сплату судового збору в сумі 5324, 80 грн.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя Кіровоградського окружного

адміністративного суду О.А. ЧЕРНИШ