Справа № 205/17869/25
Суддя: Юрко І.В.
Дата ухвалення: 2026-03-16 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

16 березня 2026 року м. Дніпросправа № 205/17869/25

Суддя Третього апеляційного адміністративного суду Юрко І.В. перевіривши на відповідність вимогам Кодексу адміністративного судочинства України апеляційну скаргу Сахончик Ольги Олександрівни в інтересах ОСОБА_1 на рішення Новокодацького районного суду міста Дніпра від 19.01.2026 року у справі №205/17869/25 за позовом ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про скасування постанови та закриття провадження у справі про адміністративне правопорушення,-

В С Т А Н О В И В :

Рішенням Новокодацького районного суду міста Дніпра від 19.01.2026 року у вказаній вище справі в задоволенні адміністративного позову відмовлено.

Не погодившись з таким судовим рішенням, позивач через представника подав апеляційну скаргу.

Перевіривши вказану апеляційну скаргу на відповідність вимогам Кодексу адміністративного судочинства України суд вважає, що апеляційна скарга підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Статтею 286 Кодексу адміністративного судочинства України визначено особливості провадження у справах з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень щодо притягнення до адміністративної відповідальності.

Відповідно до частини четвертої статті 286 Кодексу адміністративного судочинства України апеляційні скарги на судові рішення у справах, визначених цією статтею, можуть бути подані протягом десяти днів з дня його проголошення.

Оскаржуване рішення суду першої інстанції ухвалено 19 січня 2026 року.

Апеляційна скарга подана скаржником через підсистему "Електронний суд" 10.03.2026 року, тобто з пропуском десятиденного строку, встановленого частиною четвертою статті 286 Кодексу адміністративного судочинства України.

Скаржник не заявляє суду клопотання про поновлення строку апеляційного оскарження рішення суду, проте зазначає в апеляційній скарзі, що судовому засіданні, яке мало місце 19 січня 2026 року позивач та його представник не приймали участь, резолютивна частина судового рішення у даній справі не оголошувалась та сторонам у справі не вручалась. Про наявність повного тексту судового рішення представник позивача дізналась лише 13 лютого 2026 року після його фактичного надходження до електронного кабінету представника. Посилаючись на положення статті 295 КАС України, скаржник зазначає, що строк апеляційного оскарження пропущено з поважних причин та просить його поновити.

Суд вважає, що вказані причини пропуску строку на апеляційне оскарження не є поважними з наступних підстав.

Як було зазначено вище, апеляційні скарги на судові рішення у справах, визначених статтею 286 КАС України, можуть бути подані протягом десяти днів з дня його проголошення.

В даному випадку, останнім днем апеляційного оскарження є 29.01.2026 року.

Відповідно до частини 5, п.2 частини 6 статті 251 КАС України учасникам справи, які не були присутні в судовому засіданні, або якщо судове рішення було ухвалено в порядку письмового провадження, копія судового рішення надсилається протягом двох днів із дня його складення у повному обсязі в електронній формі у порядку, визначеному законом, - у випадку наявності у особи офіційної електронної адреси, або рекомендованим листом з повідомленням про вручення - якщо така адреса відсутня. Днем вручення судового рішення є день отримання судом повідомлення про доставлення копії судового рішення до електронного кабінету особи.

В апеляційній скарзі зазначено, що представник позивача - адвокат Сахончик О.О. отримала повний текст рішення 13.02.2026 року через електронний кабінет.

Тобто, навіть враховуючи дату отримання представником позивача копії рішення - 13.02.2026 року, останнім днем апеляційного оскарження в такому випадку є 23.02.2026 року (понеділок).

Разом з тим, апеляційна скарга подана через підсистему «Електронний суд» 10.03.2026, тобто з пропуском десятиденного строку, встановленого частиною четвертою статті 286 КАС України.

Посилання скаржника на те, що а ні позивач, а ні його представник не приймали участі в судовому засіданні та не були присутні під час проголошення резолютивної частини рішення суд до уваги не приймає, оскільки справа розглядалася у відкритому судовому засідання, а причини неявки (неприбуття) в судове засідання позивачем не зазначено.

Щодо посилань скаржника на положення статті 295 КАС України, то такі посилання є безпідставними, оскільки вказана справа відноситься до окремої категорії справ (так звані "термінові справи"), для яких визначено окремий порядок розгляду та оскарження судових рішень, в даному випадку ч.4 ст.286 КАС України.

За таких обставин, суд апеляційної інстанції зазначає, що неналежне використання наданих процесуальних прав не може визнаватись судом як поважна причина пропуску процесуального строку, а відтак вказані скаржником причини пропуску строку апеляційного оскарження є неповажними.

Крім того, згідно з пунктом 2 частини 5 статті 296 КАС України у разі подання скарги та доданих матеріалів в електронній формі через електронний кабінет до неї додаються докази надсилання її копії та копій доданих матеріалів іншим учасникам справи з урахуванням положень статті 44 цього Кодексу.

Оскільки вказана апеляційна скарга подана в електронній формі через підсистему Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи «Електронний суд» до неї застосовуються вимоги як до документу, поданого в електронній формі.

Відповідно до частини 8 статті 44 КАС України процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

При цьому, частиною 9 статті 44 КАС України встановлено, що у разі подання до суду в електронній формі заяви по суті справи, зустрічного позову, заяви про збільшення або зменшення позовних вимог, заяви про зміну предмета або підстав позову, заяви про залучення третьої особи, апеляційної скарги, касаційної скарги та документів, що до них додаються, учасник справи зобов`язаний надати до суду доказ надсилання цих матеріалів іншим учасникам справи.

Такі документи в електронній формі направляються з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, шляхом надсилання до електронного кабінету іншого учасника справи, а у разі відсутності у іншого учасника справи електронного кабінету чи відсутності відомостей про наявність у іншого учасника справи електронного кабінету - в паперовій формі листом з описом вкладення.

Однак, скаржником не надано доказів направлення відповідачу копії поданої ним апеляційної скарги з доданими до неї документами.

Далі, відповідно до пункту 1 частини п`ятої статті 296 Кодексу адміністративного судочинства України, до апеляційної скарги додається документ про сплату судового збору.

Правові засади справляння судового збору, платники, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначені Законом України Про судовий збір.

Підпунктом 2 пункту 3 частини другої статті 4 Закону України Про судовий збір (в редакції на час подання апеляційної скарги) визначено, що при поданні до адміністративного суду апеляційної скарги на рішення суду, ставка судового збору складає 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги, але не більше 15 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Як вбачається з позовної заяви, позивач просив визнати протиправною та скасувати постанову відповідача про накладення штрафу у розмірі 17000 грн.

Відповідно до частини першої статті 4 Закону України "Про судовий збір" (в редакції на час подання позовної заяви) судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Статтею 7 Закону України Про Державний бюджет України на 2025 рік встановлено, що у 2025 році прожитковий мінімум для працездатних осіб з 1 січня 2025 року установлено у розмірі 3028 гривень.

Відповідно до підпункту 1 пункту 3 частини другої статті 4 Закону України "Про судовий збір" (в редакції на час подання позовної заяви) за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру, який подано фізичною особою, ставка судового збору становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Разом з тим з огляду на необхідність однакового підходу у визначенні розміру судового збору, який підлягає застосуванню у справах щодо накладення адміністративного стягнення та справляння судового збору, він складає за подання позовної заяви 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

При визначенні розміру судового збору, що підлягає сплаті, суд апеляційної інстанції враховує правові висновки, викладені у постанові Великої палати Верховного Суду від 18 березня 2020 року у справі № 543/775/17.

Таким чином, за подання до адміністративного суду адміністративного позову сплаті підлягав судовий збір у розмірі 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто 605,60 грн., оскільки 1% від ціни позову у цій справі становить суму, що є меншою за 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

З урахуванням приписів ч.3 ст.4 Закону України "Про судовий збір", при поданні до адміністративного суду апеляційної скарги на рішення суду скаржникові необхідно було сплатити судовий збір у розмірі 726,72 грн. (605,60 грн.*150%*0,8).

Скаржник документ про сплату судового збору до апеляційної скарги не додав.

Доданий до апеляційної скарги скріншот з мобільного додатку онлайн-банкінгу до уваги не приймається, оскільки у даному документи відсутні реквізити платника та отримувача коштів, а вказана на скріншоті сума не зарахована на спеціальний рахунок Третього апеляційного адміністративного суду.

Враховуючи викладене, скаржникові необхідно надати суду документ про сплату судового збору у зазначеному вище розмірі за наступними реквізитами:

Отримувач коштів: ГУК у Дн-кiй обл/Шев.р/ 22030101;

Код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37988155;

Банк отримувача: Казначейство України (ел. адм. подат.);

Код банку отримувача (МФО): 899998;

Рахунок отримувача: UA1004628;

Код класифікації доходів бюджету: 22030101;

Призначення платежу: *;101; __________ (код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків і має відповідну відмітку у паспорті); Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), на рішення від ______ (Дата оскаржуваного рішення) по справі _________ (Номер справи), Третій апеляційний адміністративний суд (назва суду, де розглядається справа).

При заповненні платіжного документа у графі «Код платника» платником судового збору юридичною особою зазначається код ЄДРПОУ, а платником фізичною особою ідентифікаційний код, а при його відсутності, у зв`язку з релігійними переконаннями, зазначаються його паспортні дані.

Частиною другою статті 298 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 296 цього Кодексу, застосовуються положення статті 169 цього Кодексу.

Згідно частини третьої статті 298 Кодексу адміністративного судочинства України апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 295 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Відповідно до частини першої статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи викладене, керуючись статтями 169, 298 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя-доповідач, -

УХ В А Л И В :

Визнати неповажними причини пропуску строку на апеляційне оскарження, вказані .

Апеляційну скаргу Сахончик Ольги Олександрівни в інтересах ОСОБА_1 залишити без руху.

Скаржникові усунути встановлені недоліки апеляційної скарги шляхом подання до Третього апеляційного адміністративного суду:

- заяви про поновлення строку на апеляційне оскарження із зазначенням поважних причин пропуску такого строку;

- доказів направлення відповідачу копії поданої ним апеляційної скарги з доданими до неї документами;

- документа про сплату судового збору у розмірі 726 гривень 72 копійки.

Встановити строк для усунення виявлених недоліків апеляційної скарги - десять днів з дня отримання копії цієї ухвали.

Після усунення недоліків апеляційної скарги у строк, встановлений судом, вона вважатиметься поданою у день первинного її подання до суду.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не може бути оскаржена.

Суддя І.В. Юрко