Справа № 520/3734/26
Суддя: Мар'єнко Л.М.
Дата ухвалення: 2026-03-16 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
У Х В А Л А

про повернення позовної заяви

16 березня 2026 року справа № 520/3734/26
Cуддя Харківського окружного адміністративного суду Лариса Мар`єнко, розглянувши адміністративний позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , код ЄДРПОУ НОМЕР_1 ) до Військової частини НОМЕР_2 ( АДРЕСА_2 , код ЄДРПОУ НОМЕР_3 ) про визнання протиправними та скасування наказів, зобов`язання вчинити певні дії,-

В С Т А Н О В И В:

Позивач - ОСОБА_1 , звернулась через ЄСІТС "Електронний суд" до Харківського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Військової частини НОМЕР_2 , в якій просить суд:

1) визнати протиправним та скасувати наказ командира військової частини НОМЕР_4 (з адміністративно-господарської діяльності) від 14.09.2022 №289 у частині оголошення ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , суворої догани;

2) визнати протиправним та скасувати наказ командира військової частини НОМЕР_4 (з адміністративно-господарської діяльності) від 14.09.2022 №289 у частині зменшення розміру щомісячної премії до 80%;

3) зобов`язати військову частину НОМЕР_2 здійснити перерахунок та виплату ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , недоотриманого грошового забезпечення.

Ухвалою суду від 26.02.2026 позовну заяву залишено без руху та надано позивачу час для усунення недоліків позову - десять днів з моменту отримання копії ухвали.

Позивач, на виконання вимог ухвали суду про залишення позовної заяви без руху, надіслав суду заяву про поновлення строку звернення до суду, в якому в якості поважних причин пропуску строку звернення до суду вказав, що не був належним чином ознайомлений з наказом про притягнення його до дисциплінарної відповідальності від 14.09.2022 №289, а ні на дату прийняття наказу, а ні на день звільнення з військової служби. Лише після отримання відповіді Військової частини НОМЕР_4 від 03.10.2025 на адвокатський запит від 26.09.2025, надано матеріали службового розслідування, з яких дізнався про порушення своїх прав та законних інтересів.

Дослідивши доводи заяви позивача, суд виходить з наступних підстав та мотивів.

Стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) гарантує кожному право на справедливий суд, що включає, крім іншого, право на розгляд справи. Відповідні положення Конвенції знайшли своє втілення також у статті 55 Конституція України, згідно з якою права і свободи людини і громадянина захищає суд; кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.

Разом з тим, право на доступ до правосуддя не є абсолютним і обмежене передусім встановленим строком звернення до суду. Такий підхід обумовлений необхідністю дотримання принципу - верховенства права, а точніше, одного з його елементів - принципу правової визначеності.

Згідно з ч.1 ст.122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Відповідно до частин першої та другої статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Приписами частин третьої і п`ятої статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Суд зазначає, що встановлення строків звернення до суду з відповідними позовними заявами передбачено законом з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними певних процесуальних дій, передбачених КАС України.

Інститут строків у адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності в публічно-правових відносинах та стимулює суд і учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.

Це, насамперед, визначено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків пов`язане з необхідністю досягнення юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними. Після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Причини пропуску строку звернення до адміністративного суду можуть бути визнані судом поважними лише якщо відповідні обставини виникли об`єктивно, незалежно від волі особи, безпосередньо унеможливлюють або ускладнюють можливість подання позову у визначений законом строк, виникли протягом строку, який пропущено та підтверджується належними і допустимими доказами.

Суд зауважує, що поважними причинами пропуску строку звернення до суду із позовом визнаються лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені відповідними та належними доказами.

Практика Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) свідчить про те, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав (справа "Стаббігс на інші проти Великобританії", справа "Девеер проти Бельгії").

Так, ЄСПЛ у своїх рішеннях наполягає на тому, що процесуальні строки (строки позовної давності) є обов`язковими для дотримання. Правила регулювання строків для подання скарги, безумовно, мають на меті забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності. Зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці правила будуть застосовані (див. рішення у справі "Перез де Рада Каванілес проти Іспанії" від 28 жовтня 1998 року, заява №28090/95, пункт 45). Реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

У рішенні "Міраґаль Есколано та інші проти Іспанії" ЄСПЛ зазначив, що строки позовної давності, яких заявники мають дотримуватися при поданні скарг, спрямовані на те, щоб забезпечити належне здійснення правосуддя і дотримання принципів правової певності. Сторонам у провадженні слід очікувати, що ці норми будуть застосовними (рішення від 25 січня 2000 року, пункт 33).

Позивач оскаржує наказ командира військової частини НОМЕР_4 від 14.09.2022 №289 про притягнення військовослужбовця до дисциплінарної відповідальності та, у зв`язку з цим, зменшення розміру премії, тобто спір пов`язаний з проходженням військовослужбовцем військової служби.

Позивач зазначає, що копію оскаржуваного наказу від 14.09.2022 №289 про притягнення військовослужбовця до дисциплінарної відповідальності разом з матеріалами службового розслідування, отримав листом Військової частини НОМЕР_4 від 03.10.2025.

Суд зазначає, що позивачем до матеріалів позовної заяви та до заяви про поновлення строку лист Військової частини НОМЕР_4 від 13.10.2025 не надано.

Інші обставини, які б перешкоджали позивачу звернутися до суду з даною позовною заявою позивачем не зазначені.

Зважаючи на викладене, позивач стверджує, що про порушення своїх прав оскаржуваним наказом дізнався 03.10.2025 року. Визначений частиною п`ятою статті 122 КАС України строк місячний строк звернення до суду сплив 14.11.2025 року, а з позовною заявою позивач звернувся 20.02.2026 року, тобто з пропуском строку звернення до суду.

При цьому, поважних причин пропуску строку звернення до суду в період з 14.11.2025 по 20.02.2026 не зазначив, відповідних доказів не надав.

Згідно з ч.1 ст.123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду із заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Частиною 2 ст. 123 КАС України передбачено, що якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

З огляду на викладене, оскільки позивач звернувся до суду з даним позовом поза межами встановленого строку, наведені позивачем підстави поважності причин пропуску строку звернення до суду не підтверджують його неможливість звернутися до суду з даним позовом у встановлений строк, суд приходить до висновку, що позовна заява підлягає поверненню.

Згідно з положеннями ч. 5, 6, 8 ст. 169 КАС України, суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи без розгляду не пізніше п`яти днів з дня її надходження або з дня закінчення строку на усунення недоліків. Про повернення позовної заяви суд постановляє ухвалу. Повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст. ст. 161, 169, 243, 248, 295 КАС України, суд -

У Х В А Л И В:

У задоволенні заяви позивача про поновлення строку на звернення до суду - відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_2 про визнання протиправними та скасування наказів, зобов`язання вчинити певні дії - повернути позивачу.

Роз`яснити позивачу, що повернення позову не позбавляє його права повторного звернення до місцевого суду як адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя Лариса МАР`ЄНКО