Справа № 640/14135/21
Суддя: Малих О.В.
Дата ухвалення: 2026-03-16 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

МИКОЛАЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

16 березня 2026 р. № 640/14135/21
м. Миколаїв

Миколаївський окружний адміністративний суд, у складі судді Малих О.В. розглянувши в письмовому провадженні за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу

за позовомАкціонерного товариства «Алгоритмцентр», вул. Стуса Василя, 35 - 37, м. Київ, 03142,
до відповідачаДепартаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), вул. Хрещатик, 32-А, м. Київ, 01044,
треті особиТовариство з обмеженою відповідальністю «Укрказа», вул. Будіндустрії, 7, м. Київ, 01013,
провизнання протиправними та скасування приписів від 02.02.2021,
ВСТАНОВИВ:

Акціонерного товариства «Алгоритмцентр» (далі позивач, АТ «Алгоритмцентр») звернулось до Окружного адміністративного суду міста Києва з адміністративним позовом до Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (далі відповідач, Департамент), в якому просило:

- визнати протиправними та скасувати постанови Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 16.02.2021 року № 12/21/073-1387, № 13/21/073-1388, № 14/21/073-1389, № 15/21/073-1390;

- визнати протиправними та скасувати припис Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 02.02.2021 року про зупинення підготовчих та будівельних робіт;

- визнати протиправними та скасувати припис Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 02.02.2021 року про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 22.06.2021 року позовну заяву в частині позовних вимог про визнання протиправними та скасування постанов Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 16.02.2021 року № 12/21/073-1387, № 13/21/073-1388, № 14/21/073-1389, № 15/21/073-1390 повернуто позивачу.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 22.06.2021 року відкрито провадження у справі в частині вимог про визнання протиправними та скасування приписів Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 02.02.2021 року про зупинення підготовчих та будівельних робіт та про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил.

Справу ухвалено розглядати справу за правилами спрощеного позовного провадження, без виклику сторін у судове засідання.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 03.09.2021 року суд залучив до участі у справі в якості третьої особи без самостійних вимог на стороні відповідача Товариство з обмеженою відповідальністю «Укрказа».

Законом України «Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду» від 13.12.2022 року № 2825-IX (далі Закон № 2825) ліквідовано Окружний адміністративний суд міста Києва.

На виконання положень п. 2 розділу ІІ Прикінцевих та перехідних положень Закону № 2825 матеріали адміністративної справи № 640/6157/21 скеровано за належністю до Миколаївського окружного адміністративного суду.

01.04.2025 року було здійснено автоматичний розподіл справи.

Відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу, головуючим у справі визначено суддю Малих О.В.

Ухвалою від 02.04.2025 року суд прийняв справу № 640/14135/21 до свого провадження та ухвалив розглядати справу за правилами спрощеного позовного провадження відповідно до ст. 262 КАС України, без виклику сторін у судове засідання.

В обґрунтування своїх вимог позивач зазначив, що відповідачем порушено порядок проведення перевірки. Зокрема, після того, як 01.02.2021 року представникові позивача Золотарьову М.О. було вручено направлення № б/н від 20.01.2021 року для проведення позапланової заходу, інспектори відповідача не прибували офіційно на місце виконання будівельних робіт та фактично жодної перевірки в присутності будь-кого із уповноважених співробітників позивача не проводили. Жодних належних і допустимих доказів фактичного проведення перевірки відповідачем матеріали перевірки не містять.

Від інспекторів відповідача жодних запитів, письмових чи навіть усних повідомлень про надання документів, що стосуються (чи навіть і не стосуються) предмету перевірки до позивача не надходило.

Таким чином, саме лише вручення направлення б/н від 20.01.2021 року для проведення позапланової заходу не замінює самого позапланового заходу. Орган контролю зобов`язаний проводити перевірку безпосередньо на об`єкті будівництва, в присутності суб`єкта містобудування, здійснюючи фіксування процесу проведення перевірки з використанням фото, аудіо- чи відеотехніки.

Натомість, інспектори відповідач виявили повну бездіяльність і взагалі не прибули проведення перевірки.

Крім того, у Акті перевірки відсутні будь-які посилання на технічні засоби, що використовувались при проведенні контрольного виходу. Також відсутні й самі додатки до акту у вигляді цифрових носіїв чи роздрукованих фото, які вказували б на фіксацію проведення контрольного заходу технічними засобами. З цього слідує, що насправді офіційно жодна фіксація не здійснювалась, і будь-які фотоматеріали не можуть вважатися додатками до актів і протоколів.

Щодо виявлених під час перевірки порушень позивач вказав наступне:

- зміни генерального підрядника не відбувалось, генеральним підрядником був та залишається позивач, а отже підстав для повідомлення органу державного архітектурно-будівельного контролю не було;

- позивачем ведеться загальний журнал робіт, тому твердження про те, що «загальний журнал робіт не заповнений», викладені у Акті, не відповідають дійсності;

- позивачем здійснюється саме капітальний ремонт, а не реконструкція, як зазначено відповідачем у Акті перевірки, оскільки жодні роботи по збільшенню поверховості об`єкта будівництва не велися та не ведуться. Роботи, які проводить позивач, не змінювали геометричних розмірів об`єкта та його функціонального призначення. Крім того, такі роботи, як реставрація та капітальний ремонт будівель і споруд не потребують отримання містобудівних умов та обмежень.

Відповідач надав відзив, в якому у задоволенні позову просив відмовити. Заперечуючи проти позову відповідач зазначив, що на об`єкті будівництва на вул. Василя Стуса, 35-37 літ. В у Святошинському районі м. Києва, замовником будівництва AT «Алгоритмцентр» виконуються будівельні роботи не з капітального ремонту, як зазначено, зокрема у повідомленні про початок виконання будівельних робіт, а з реконструкції об`єкта будівництва.

Так, замовником будівництва не збережено (повного або часткового) елементів несучих і огороджувальних конструкцій, оскільки останнім виконані роботи з влаштування монолітного залізобетонного перекриття 2 поверху та встановлені випуски арматури для колон 3-тього поверху, що є підтвердженням факту зміни геометричних розмірів. Вказані обставини підтверджуються фотоматеріалами, зробленими під час проведення перевірки.

Отже, проектна документація розроблена ФОП ОСОБА_1 та затверджена наказом AT «Алгоритмцентр» з порушенням містобудівного законодавства, будівельних норм і правил, зокрема без дотримання містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки для проектування об`єкта будівництва.

Крім того, за результатами перевірки встановлено, що будівельні роботи за адресою вул. Василя Стуса, 35-37 літ. В у Святошинському районі м. Києва виконує ТОВ «Сітібуд-Індустрія» ), відповідальна особа за виконання будівельних (виконроб) ОСОБА_2 , що підтверджується наданим під час проведення перевірки посвідченням № НОМЕР_1 . Вказане свідчить про те, що замовник не повідомив про зміну генпідрядника (підрядної) організації відповідний орган державного архітектурно-будівельного контролю протягом трьох робочих днів.

Також, позивачем надано до суду загальний журнал будівельних робюіт, який відрізняється від того, що був наданий під час перевірки. У журналі відсутні підписи відповідальної особи за виконання робіт та відсутня печатка товариства та підпис відповідальної особи на останній сторінці.

У заяві про вступ до участі у справі третя особа пояснила, що з середини січня 2021 року за адресою вул. Василя Стуса, буд. 35-37 у м. Києві АТ «Алгоритмцентр» розпочато активне будівництво, а саме: на існуючу одноповерхову споруду загальною площею 180 кв.м. літ В, яка була незавершеним об`єктом будівництва бойлерної (90% готовності), АТ «Алгоритмцентр» почало добудовувати три нові поверхи. Ці дії викликали увагу у власників будівлі за цією ж адресою: вул. Василя Стуса, буд. 35-37 літ. А (ТОВ «Укрказа», ДП «Державний науково-технічний центр з ядерної та радіаційної безпеки», ПП «Юридична консалтингова фірма «Геровскі»), оскільки це будівництво виглядало як самочинне і здійснювалося в районі щільної забудови та з використанням для організації під будівельні роботи земельної ділянки, яка призначена для обслуговування будівлі, власником якої є перелічені установи та організації. У зв`язку з вказаним до Департаменту було направлено повідомлення про самочинне будівництво.

Третя особа також зазначила, що у приміщенні по вул. Василя Стуса, буд. 35-37 літ. В у м. Києві знаходиться об`єкт тепломережі (бойлерна станція), який вона обслуговує і призначення якого є забезпечення теплопотачання будівлі за адресою: вул. Василя Стуса, буд. 35-37, власником якої є, зокрема, третя особа. Самочинна перебудова об`єкту незавершеного будівництва бойлерної має прямий вплив на права третьої особи, оскільки здійснюється стосовно об`єкту, в якому розміщено комунікації щодо забезпечення теплопотачання до власності, зокрема, третьої особи.

Позивач надав пояснення стосовно тверджень третьої особи, у яких звернув увагу, що ТОВ «Укрказа» є співвласником будівлі, що розташована за адресою: вул. Василя Стуса, буд. 35-37 літ. А. До будівлі за адресою: вул. Василя Стуса, буд. 35-37 літ. В третя особа не має жодного відношення, не обслуговує, ніколи не було співвласником, або власником.

Суд розглянув справу в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами.

З`ясувавши усі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, оцінивши докази у їх сукупності, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, дослідивши матеріали, що містяться у справі, суд встановив наступне:

На підстав наказу Департаменту від 18.01.2021 року № 91 «Про проведення позапланової перевірки» та направлення для проведення планового (позапланового) заходу б/н від 20.01.2021 року, інспекторами Департаменту у період з 20.01.2021 року по 02.02.2021 року проведено позапланову перевірку щодо дотримання АТ «Алгоритмцентр» вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил.

Об`єкт перевірки: капітальний ремонт групи нежитлових приміщень № 2, № 3, № 4 та фасаду нежитлової будівлі на вул. Василя Стуса, 35-37 літ. В у Святошинському районі м. Києва (далі також об`єкт будівництва).

За результатами перевірки складено акт б/н від 02.02.2021 року (раніше за текстом та далі Акт перевірки).

Як вказано у розділі VIII Акта перевірки (стор. Акта 18-21), під час виїзду на місце 20.01.2021 року посадової особи Департаменту з метою проведення перевірки доступ до об`єкта будівництва був обмежений, робітників та уповноважених осіб замовника не було, що унеможливило проведення перевірки відповідно до п. 9 Порядку № 533. З огляду на це, листом від 20.01.2021 року № 073-403 зазначених вище суб`єктів було запрошено прибути 29.01.2021 року о 10:00 год. до Департаменту з документами, необхідними для проведення перевірки, але у визначений час особи не прибули і документів не надали.

Посадовою особою Департаменту з метою проведення перевірки 01.02.2021 року проведено повторний виїзд на місце.

Під час виїзду встановлено, що вказаною вище адресою будівельні роботи виконує ТОВ «Сітібуд-Індустрія» (), відповідальна особа за виконання будівельних робіт (виконроб) ОСОБА_2 .

Тобто, замовник не повідомив про зміну генпідрядної (підрядної) організації відповідний орган державного архітектурно-будівельного контролю протягом трьох робочих днів.

Також проєктна та виконавча документація, необхідна для проведення перевірки, представником замовника та виконробом не надана.

Встановлено, що виконавча документація оформлена та ведеться з порушенням будівельних норм, стандартів і правил, а саме: загальний журнал робіт не заповнений.

Встановлено, що на об`єкті не огороджено зони з постійно діючими небезпечними виробничими факторами (місця поблизу перепадів на висоті 1,3 м. і більше), відсутнє сигнальне огородження зон з потенційними небезпечними виробничими факторами.

Входи до будівель (споруд), що споруджуються, на період будівництва не захищені зверху суцільним козирком шириною не менше ширини входу до будинку (споруди0 і довжиною відповідно до розміру небезпечної зони, що визначається згідно з додатком Е ДБН А.3.2-2-2009.

Відсутня схема руху автотранспорту біля в`їзду на будівельний майданчик.

На час виїзду на об`єкті будівництва виконані роботи з влаштування монолітного залізобетонного перекриття 2-го поверху, встановлено випуски арматури для колон 3-го поверху.

Встановлено, що на об`єкті будівництва виконуються будівельні роботи не з капітального ремонту, як зазначено у повідомленні, а з реконструкції об`єкта будівництва.

Проєктна документація розроблена та затверджена з порушенням вимог містобудівного законодавства та за порушенням будівельних норм і правил, а саме без отримання містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки для проектування об`єкта будівництва.

Виходячи з вищевикладеного, об`єкт будівництва будується без належно затвердженої проєктної документації, а отже є самочинним будівництвом.

Замовником будівництва наведено недостовірні дані у повідомленні від 17.11.2020 року № КВ 38 в часині належно розробленої та затвердженої у встановленому законодавством порядку проєктної документації, а також стосовно генпідрядної (підрядної) організації.

У Акті перевірки зроблено відмітку про відмову від підпису.

02.02.2021 року відповідачем складено протоколи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Крім того, 02.02.2021 року відповідачем складено припис про зупинення підготовчих та будівельних робіт, яким позивачу встановлено з 03.02.2021 року зупинити виконаня будівельних робіт на вул. Василя Стуса, 35-37 літ. В у Святошинському районі м. Києва до усунення порушень законодавства у сфері містобудівельної діяльності.

Також, 02.02.2021 року відповідачем складено припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, яким позивача у термін до 02.03.2021 року зобов`язано усунути виявлені порушення законодавства у сфері містобудівної діяльності у відповідності до вимог законодавства.

Акт перевірки, протоколи та приписи направлені позивачу поштою із супровідним листом від 04.02.2021 року № 073-972.

16.02.2021 року Департаментом прийнято постанови про накладення на позивачу штрафу за правопорушення у сфері містобудівельної діяльності № 12/21/073-1387, № 13/21/073-1388, № 14/21/073-1389 та № 15/21/073-1390.

Не погоджуючись з приписами та постановами Департаменту, позивач оскаржив їх у судовому порядку.

З урахуванням ухвали від 22.06.2021 року, суд розглядає справу лише в рамка оскарження приписів від 02.02.2021 року.

Приймаючи рішення у справі, суд виходить з наступного:

Відповідно до ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» державний архітектурно-будівельний контроль це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Частиною 2 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» передбачено, що орган державного архітектурно-будівельного контролю розглядає відповідно до закону справи про адміністративні правопорушення та справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Згідно п.п. 2, 3 ч. 3 ст. 41 зазначеного Закону, посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право, зокрема, складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону.

Постанови органів державного архітектурно-будівельного контролю можуть бути оскаржені до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, або до суду (ч. 7 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності»).

Процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями (далі суб`єкти містобудування) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт визначає Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року № 553 (далі Порядок № 553).

Пунктом 2 Порядку № 553 передбачено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за дотриманням:

1) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об`єктів містобудування, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції;

2) порядку здійснення авторського і технічного нагляду, ведення загального та (або) спеціальних журналів обліку виконання робіт (далі загальні та (або) спеціальні журнали), виконавчої документації, складення актів на виконані будівельно-монтажні та пусконалагоджувальні роботи;

3) інших вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, правилами та проектною документацією, щодо створення об`єкта будівництва.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом (п. 5 Порядку № 553).

В свою чергу, п. 7 Порядку № 553 визначено, що позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки, згідно вказаного пункту Порядку, є, зокрема, необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів.

Таким чином, аналіз вказаних норм Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та Порядку № 553 свідчить про те, що у разі наявності підстав для проведення позапланової перевірки орган державного архітектурно-будівельного контролю здійснює державний архітектурно-будівельний контроль за дотриманням суб`єктами містобудування, зокрема, вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Положеннями п. 9 Порядку № 553 передбачено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва.

У випадку, коли суб`єкти містобудування або його представники, які будують або збудували об`єкт будівництва та були належним чином повідомлені про дату і час проведення перевірки, не прибули на об`єкт будівництва для проведення перевірки, перевірка проводиться із залученням представників органів місцевого самоврядування.

Згідно положень пп. 1 - 3 п. 11 Порядку № 553 посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час проведення перевірки мають право:

безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню;

складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону;

у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов`язкові для виконання приписи щодо: усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил; зупинення підготовчих та будівельних робіт.

Підготовчі та будівельні роботи, які не відповідають вимогам законодавства, будівельним нормам, стандартам і правилам, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без набуття права на їх виконання, підлягають зупиненню до усунення порушень законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Згідно п. 12 Порядку № 553 посадові особи органу державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язані:

у повному обсязі, об`єктивно та неупереджено здійснювати державний архітектурно-будівельний контроль у межах повноважень, передбачених законодавством;

дотримуватися ділової етики у взаємовідносинах із суб`єктами господарювання та фізичними особами;

ознайомлювати суб`єкта містобудування чи уповноважену ним особу з результатами державного архітектурно-будівельного контролю, зокрема за допомогою електронного кабінету, у строки, передбачені законодавством;

за письмовим зверненням суб`єкта містобудування надавати консультативну допомогу у здійсненні державного архітектурно-будівельного контролю, зокрема за допомогою електронного кабінету;

надсилати повідомлення про проведення планової перевірки суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, рекомендованим листом та/або за допомогою електронного поштового зв`язку, зокрема електронного кабінету, або вручати особисто під розписку керівнику суб`єкта містобудування чи його уповноваженій особі із зазначенням дати початку та дати закінчення перевірки не пізніше ніж за десять днів до її початку;

розміщувати на офіційному веб-сайті органу державного архітектурно-будівельного контролю інформацію про проведення позапланової перевірки в день її початку.

Відповідно до положень п. 14 Порядку № 553, суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, зобов`язаний, зокрема, допускати посадових осіб інспекції до проведення перевірки за умови дотримання порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; подавати документи, пояснення, довідки, відомості, матеріали з питань, що виникають під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

У відповідності до положень п. 16 - 21 Порядку № 553, за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт (далі - припис).

У приписі обов`язково встановлюється строк для усунення виявлених порушень згідно з додатком.

Керівникові кожного суб`єкта містобудування, щодо якого складений акт перевірки, або його уповноваженій особі надається по одному примірнику такого акта. Один примірник акта перевірки залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю.

Акт перевірки підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку, та керівником суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, або його уповноваженою особою, в останній день перевірки.

Завірена належним чином копія акта, складеного посадовими особами органу державного архітектурно-будівельного контролю за результатами проведеної на об`єкті будівництва перевірки, щодо невиконання приписів, виданих органом державного архітектурно-будівельного контролю генеральному підряднику (підряднику), стосовно порушень вимог нормативно-правових актів, будівельних норм та нормативних документів у сфері містобудівної діяльності, затверджених проектних рішень під час будівництва об`єктів та/або зупинення підготовчих та будівельних робіт надсилається до апарату Держархбудінспекції як органу ліцензування для прийняття відповідного рішення.

Припис складається у двох примірниках. Один примірник припису залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю, а інший надається суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.

Припис підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку.

Протокол разом з усіма матеріалами перевірки протягом трьох днів після його складення подається посадовій особі органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд справ про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Якщо суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід`ємною частиною такого акта.

У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у акті відповідний запис.

У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.

Як стверджує відповідач та відмічено у Акті перевірки, під час виїзду на об`єкт перевірки 20.01.2021 року доступ до об`єкта був обмежений. У зв`язку з цим Департаментом простою поштовою кореспонденцією направлено позивачу лист від 20.01.2021 року № 073-403, яким запросив уповноважених осіб замовника будівництва до Департаменту на 10:00 год. 29.01.2021 року з документами, необхідними для проведення перевірки.

Разом з цим, у матеріалах відсутні докази направлення листа на адресу позивача.

Крім того, Акт перевірки, протоколи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та приписи, надіслані позивачу супровідним листом від 04.02.2021 року № 073-972, отримані позивачем лише 09.03.2021 року, що позбавило останнього надати заперечення на Акт перевірки та пояснення щодо виявлених порушень.

Отже, суд робить висновок, що Департаментом під час повідомлення позивача про результати перевірки допущено порушення вимог Порядку № 553.

Щодо виявлених під час перевірки порушень, суд враховує наступне:

Оскаржувані приписи від 02.02.2021 року винесені у зв`язку із встановленням наступних порушень:

- за адресою вул. Василя Стуса, 35-37 літ. В виконуються роботи з реконструкції будівництва, а не з капітального ремонту;

- будівельні роботи виконує ТОВ «Сітібуд-Індустрія», замовник не повідомив про зміну генпідрядника (підрядника) у встановлений законом строк;

- замовником будівництва наведені недостовірні дані у повідомленні від 17.11.2020 року № КВ 37 в частині належно розробленої та затвердженої у встановленому законодавством порядку проектної документації, а також стосовно генпідрядної (підрядної) організації.

Відповідно до Акта перевірки (стор. 20, 21 Акта), на час виїзду на об`єкті будівництва виконані роботи з влаштування монолітного залізобетонного перекриття 2-го поверху, встановлено випуски арматури для колон 3-го поверху. Встановлено, що на об`єкті будівництва виконуються будівельні роботи не з капітального ремонту, як зазначено у повідомленні, а з реконструкції об`єкта будівництва.

Пунктами 3.21, 3.7 ДБН А.2.2-3:2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво» зі Зміною № 1 та Зміною № 2 визначено, що реконструкція це перебудова введеного в експлуатацію в установленому порядку об`єкта будівництва, що передбачає зміну його геометричних розмірів та/або функціонального призначення, внаслідок чого відбувається зміна основних техніко-економічних показників (загальна площа, потужність тощо), забезпечується удосконалення виробництва, підвищення його техніко-економічного рівня, доступність для маломобільних груп населення.

Капітальний ремонт сукупність робіт на об`єкті, прийнятому в експлуатацію, без зміни його геометричних розмірів та/або функціонального призначення, що передбачають:

- втручання у несучі та/або огороджувальні конструкції, у інженерні системи загального користування у зв`язку з їх фізичною зношеністю, руйнуванням та/або з метою покращення їх експлуатаційних показників (за необхідності), у тому числі з метою термомодернізації;

- дооснащення, заміну виробничого устаткування та технічного обладнання, що є стаціонарно змонтованим та призначеним для застосування протягом тривалого часу у будівлях та спорудах (за умови зміни навантажень на існуючі несучі та/або огороджувальні конструкції та/або схем їх прикладання);

- благоустрій території, у тому числі щодо забезпечення доступності для маломобільних груп населення.

Ключовим критерієм розмежування реконструкції та капітального ремонту є зміна геометричних розмірів об`єкта та основних техніко-економічних показників (функціонального призначення). Реконструкція за своєю правовою природою передбачає зміну геометричних розмірів об`єкта (висоти, площі забудови, об`єму) та/або його функціонального призначення. Капітальний ремонт, навпаки, виключає будь-яку зміну геометричних розмірів та функціонального призначення об`єкта.

Отже, якщо внаслідок виконання будівельних робіт змінюються зовнішні геометричні розміри будівлі, її поверховість, або функціональне призначення такі роботи слід кваліфікувати саме як реконструкцію.

Аналогічні висновки містяться у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 16.02.2026 року у справі № 640/36731/21.

У матеріалах справи відсутні докази проведення позивачем робіт по збільшенню поверховості об`єкта будівництва.

Наявні у матеріалах справи фото не підтверджують зміни геометричних розмірів (довжини, ширини, висоти, площі земельної ділянки, забудови, будівельного об`єму тощо) об`єкта та його функціонального призначення.

Крім того, пунктом 27 Переліку об`єктів будівництва, для проектування яких містобудівні умови та обмеження не надаються, затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 06.11.2017 року № 289, визначено, що такі роботи як реставрація та капітальний ремонт будівель і споруд не потребують отримання містобудівних умов та обмежень.

Отже, доводи Департаменту про те, що проєктна документація розроблена та затверджена з порушенням вимог містобудівного законодавства та з порушенням будівельних норм і правил, а саме без отримання містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки для проектування об`єкта будівництва, а отже є самочинним будівництвом, є необґрунтованими та не підтверджені належними доказами.

Далі, як зазначено у розділі IV Акта перевірки (стор. 4 Акта), перевірку проведено у присутності уповноважених осіб позивача, а саме: Золотарьова Михайла Олександровича, який діяв на підставі довіреності від 01.02.2021 року, та відповідальної особи за виконання будівельних робіт (виконроба) ТОВ «Сітібуд-Індустрія» Гулича Володимира Петровича.

Присутність ОСОБА_2 на об`єкті будівництва у Акті перевірки трактується як зміну генпідрядника з АТ «Алгоритмцентр» на ТОВ «Сітібуд-Індустрія», у зв`язку з цим зроблено висновок про порушення положень ч. 6 ст. 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», а саме: замовник не повідомив відповідний орган державного архітектурно-будівельного контролю протягом трьох робочих днів про зміну підрядника.

Разом з цим, будь-яких доказів зміни генпідрядника (підрядника) на об`єкті будівництва відповідачем не надано.

Наявне у матеріалах справи посвідчення від 20.01.2017 року № 8-17-27, підписане директором ПП «Укрпромліфтзвар» Бойко О.В., лише підтверджує, що ОСОБА_2 , посада якого є виконроб, допущено до роботи з електроустановками напругою до 10000В цеху, відділу ТОВ «Сітібуд-Індустрія» в якості адміністративнор-технічного персоналу.

З урахуванням вказаного, суд вважає висновки Департаменту щодо зміни позивачем генпідрядника (підрядника) необґрунтованими та не підтвердженими належними доказами.

Згідно ч. 1 та 2 ст. 77 КАС України Кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Суд, відповідно до ст. 90 КАС України, оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Узагальнюючи викладене, суд робить висновок, що приписи відповідача складені з порушенням норм чинного законодавства, а отже є протиправними та підлягають скасуванню.

Враховуючи викладене, позовні вимоги підлягають задоволенню.

Відповідно до ч. 1 ст. 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Керуючись ст.ст. 2, 9, 19, 77, 139, 241 246, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ВИРІШИВ:

1. Позов Акціонерного товариства «Алгоритмцентр» (вул. Стуса Василя, 35 - 37, м. Київ, 03142, ) до Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (вул. Хрещатик, 32-А, м. Київ, 01044, ), за участю третьої особи Товариства з обмеженою відповідальністю «Укрказа» (вул. Будіндустрії, 7, м. Київ, 01013, ) задовольнити.

2. Визнати протиправними та скасувати припис Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 02.02.2021 року про зупинення підготовчих та будівельних робіт.

3. Визнати протиправними та скасувати припис Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 02.02.2021 року про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил.

4. Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (вул. Хрещатик, 32-А, м. Київ, 01044, ) на користь Акціонерного товариства «Алгоритмцентр» (вул. Стуса Василя, 35 - 37, м. Київ, 03142, ) судові витрати у сумі 4540,00 грн (чотири тисячі п`ятсот сорок гривень 00 копійок).

Рішення суду першої інстанції набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи в порядку, визначеному ст. 255 КАС України. Апеляційна скарга може бути подана до П`ятого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Датою ухвалення судового рішення в порядку письмового провадження є дата складення повного судового рішення.

Повний текст рішення складено 16.03.2026 року.

Суддя О.В. Малих