Справа № 640/33530/21
Суддя: Луговська Ганна Володимирівна
Дата ухвалення: 2025-04-08 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Луговської Г.В. розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження (у письмовому провадженні) адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), третя особа-1: Товариство з обмеженою відповідальністю "Грасса Груп", третя особа-2: Товариство з обмеженою відповідальністю "Глобал Строй-3" про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити дії,
ОСОБА_1 (далі ОСОБА_1 , позивач) через свого представника звернулась до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом, в якому просить:
Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 24.12.2021 року відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін та проведення судового засідання за наявними у справі матеріалами.
Від представника позивача адвоката Чвир О.В. до суду надійшло заперечення на відзив, в якому представник позивача зазначила про відповідач не подав будь-якого доказу на спростування зазначених в позовній заяві обставин. Отже висновки, зазначені у відзиві на позовну заяву є необґрунтованими. Представник позивача вважає, що твердження про незаконність втручання в господарську діяльність господарюючого суб`єкта а також відсутність порядку здійснення організації роботи, пов`язаної із завершенням будівництва може розцінюватися як самоусунення від покладених обов`язків, невиконання яких призводить до численної кількості постраждалих осіб. В той же час, встановлені законом повноваження не повинні сприйматись абстрактно, мати суто формальний, декларативний характер, а суб`єкти владних повноважень не можуть відмовлятись від виконання тих чи інших юридично значимих і обов`язкових до виконання дій лише тому, що вони не підкріплені чітко зафіксованою у законодавстві правовою процедурою їх реалізації.
Варто зазначити, що Законом України від 13.12.2022 року №2825-IX Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду (далі - Закон № 2825-IX) Окружний адміністративний суд міста Києва ліквідовано, утворено Київський міський окружний адміністративний суд із місцезнаходженням у місті Києві.
Відповідно до положень абзаців другого-четвертого пункту 2 розділу ІІ Закону №2825-IX до початку роботи Київського міського окружного адміністративного суду справи, підсудні окружному адміністративному суду, територіальна юрисдикція якого поширюється на місто Київ, розглядаються та вирішуються Київським окружним адміністративним судом, крім випадку, передбаченого абзацом четвертим цього пункту.
Не розглянуті Окружним адміністративним судом міста Києва адміністративні справи, які були передані до Київського окружного адміністративного суду та розподілені між суддями до набрання чинності Законом України Про внесення зміни до пункту 2 розділу II Прикінцеві та перехідні положення Закону України Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду щодо забезпечення розгляду адміністративних справ, розглядаються та вирішуються Київським окружним адміністративним судом.
Інші адміністративні справи, які не розглянуті Окружним адміністративним судом міста Києва, у тому числі ті, що передані до Київського окружного адміністративного суду до набрання чинності Законом України Про внесення зміни до пункту 2 розділу II Прикінцеві та перехідні положення Закону України Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду щодо забезпечення розгляду адміністративних справ, але не розподілені між суддями (крім справ, підсудність яких визначена частиною першою статті 27, частиною третьою статті 276, статтями 289-1, 289-4 Кодексу адміністративного судочинства України), передаються на розгляд та вирішення іншим окружним адміністративним судам України шляхом їх автоматизованого розподілу між цими судами з урахуванням навантаження, за принципом випадковості та відповідно до хронологічного надходження справ у порядку, визначеному Державною судовою адміністрацією України. Справи, підсудність яких визначена частиною першою статті 27, частиною третьою статті 276, статтями 289-1, 289-4 Кодексу адміністративного судочинства України, до початку роботи Київського міського окружного адміністративного суду розглядаються та вирішуються Київським окружним адміністративним судом.
Відповідно до пункту 6 частини першої статті 152 та частини п`ятої статті 153 Закону України Про судоустрій і статус суддів, Закону України Про внесення зміни до пункту 2 розділу II Прикінцеві та перехідні положення Закону України №2825 Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду щодо забезпечення розгляду адміністративних справ, з метою відновлення належного доступу громадян та юридичних осіб до правосуддя у публічно-правових спорах, наказом Державної судової адміністрації України від 16.09.2024 року №399 затверджено Порядок передачі судових справ, нерозглянутих Окружним адміністративним судом міста Києва (далі - Порядок №399).
Згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 31.01.2025 року дана адміністративна справа передана судді Луговській Г.В. для розгляду.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 05.02.2025 року позовну заяву прийнято до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін та проведення судового засідання.
Треті особи - Товариство з обмеженою відповідальністю "Грасса Груп" та Товариство з обмеженою відповідальністю "Глобал Строй-3" правом на подання пояснень у справі не скористались.
Вивчивши матеріали справи, щодо предмету спору, суд встановив наступне.
Покупець купує майнові права на об`єкт нерухомості розташований в Об`єкті капітального будівництва за будівельною адресою: АДРЕСА_1 , з наступними характеристиками: Секція 3, квартира 156. кількість кімнат -1, загальна площа 36,28 кв.м., поверх 16.
В результаті повної сплати майнових прав за договором, 20.09.2017р. ТОВ «Грасса Груп» видано довідку про фінансування 100% майнових прав Об`єкта нерухомості по Договору №КМБ/03/303 купівлі продажу майнових прав від « 20» квітня 2017р., а саме: підтвердження сплати майнових прав квартири АДРЕСА_2 , загальною площею 36,28 кв.м.
Загальна вартість майнових прав складає 471 640 грн. 00 коп.
19.09.2017р. між ОСОБА_2 та позивачем, ОСОБА_1 укладено попередній договір продажу квартири №19/09/2017-1. За яким, згідно п.3 в забезпечення взаємних зобов`язань по виконанню даного договору Покупець ( ОСОБА_1 - позивач), передає Продавцю ( ОСОБА_2 ) завдаток в розмірі 300 (триста) доларів США.
Згідно угоди про відступлення права вимоги за договором від « 20» квітня 2017 року №КМБ/03/303 купівлі-продажу майнових прав від 21.09.2017р., укладеної між ТОВ «Глобал Строй-3» (Замовник/Землекористувач), ТОВ «Грасса Груп» (Продавець), ОСОБА_2 (Покупець) та ОСОБА_1 (Сторона 2), за цією угодою з моменту її підписання Сторонами Сторона 2 ( ОСОБА_1 - позивач) набуває прав і обов`язків Покупця, визначених умовами Основного договору. Позивачу передано всі оригінали документів укладеним та виконаним договором №КМБ/03/303 від 20.04.2017р. купівлі продажу майнових прав, а саме: квитанції, договір №КМБ/03/303 від 20.04.2017р. купівлі продажу майнових прав, довідка про фінансування 100% майнових прав об`єкта нерухомості по договору №КМБ/03/303 купівлі продажу майнових прав від « 20» квітня 2017р.
Запланований термін будівництва та введення в експлуатацію за об`єкт капітального будівництва - 1 квартал 2018р. Тобто з затримкою більш ніж на три роки.
Так, не отримавши у власність квартиру, ОСОБА_1 звернулася за правничою допомогою до адвоката Чвир О.М. з метою з`ясування причини затримки будівництва та здачі в експлуатацію.
На виконання рішення Київської міської ради від 20.04.2017 №241/2463 «Про затвердження Порядку набуття прав на землю із земель комунальної власності у місті Києві та порядку дій, наданих Департаментом земельних ресурсів уповноваженою особою від ТОВ «ГЛОБАЛ СТРОЙ-3».
Департаментом з питань державного архітектурно-будівельного контрою міста Києві Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) прийнято наказ №402 від 11.12.2017 року «Про скасування реєстрації декларацій про початок виконання будівельних робіт та готовність до експлуатації об`єкта, який належить до І-ІІІ категорії складності», яким наказано:
Рішенням Київської міської ради від 14.11.2019 року №213/7786 «Про затвердження детального плану територій в межах вулиць Оноре де Бальзака, Градинської та Радунської у Деснянському районі м. Києва» затверджено детальний план територій в межах цих вулиць. Протоколом доручень №20, напрацьованих за результатами наради щодо врегулювання проблемних питань по житловому комплексу «Перспектива» на вул. Теодора Драйзера, 40 від 26.05.2021 Департаменту земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) доручено надати інформацію щодо оренди земельної ділянки на вул. Теодора Дрейзера, 40 та можливості передачі права оренди ЖБК, створеному з числа інвесторів будівництва.

Як зазначає відповідач у відзиві на позовну заяву, станом на сьогодні Міністерство регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України перейменовано у Міністерство розвитку громад та територій України. Відповідно до положення Міністерства розвитку громад та територій України (далі - Мінрегіон), Мінрегіон є головним органом у системі центральних органів виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну регіональну політику, державну політику у сфері розвитку місцевого самоврядування, 88 адміністративно-територіальної організації влади та територіального устрою, державну житлову політику і політику у сфері благоустрою населених пунктів, державну політику у сфері житлово-комунального господарства, державну політику у сфері поводження з побутовими відходами, державну політику у сфері будівництва, містобудування, просторового планування територій та архітектури, державну політику у сфері технічного регулювання у будівництві, а також забезпечує формування державної політики у сфері архітектурно-будівельного контролю та нагляду, у сфері контролю житлово-комунального господарства та у сфері забезпечення енергетичної ефективності будівель. Проте, листи виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 26.07.2018 №006-1659, від 26.03.2018 №006-108, та від 11.06.2018 №056/934-17809 залишилися без відповідей. Таким чином, станом на сьогоднішній день на законодавчому рівні відсутній порядок реалізації місцевими державними адміністраціями повноважень у сфері здійснення державного контролю за дотриманням договірних зобов`язань забудовниками, діяльність яких пов`язана із залученням коштів фізичних осіб у будівництво багатоквартирних житлових будинків, а також відсутній механізм реалізації повноважень з організації роботи, пов`язаної із завершенням будівництва цих будинків.

Відповідач стверджує, що Київська міська державна адміністрація в межах наданих повноважень постійно здійснює пошук шляхів виходу з ситуації, що склалася з будівництвом незавершених об`єктів, що будувалися групами компаній ТОВ «Укогруп» та ТОВ «Сіті Груп». Київською міською державною адміністрацією неодноразово проводилися наради із вирішення проблемних питань щодо завершення будівництва ЖК «Перспектива» на вул. Драйзера, 40. Означене підтверджується протоколами за номерами №№16, 17, 35, 24, 45, 9, 20. Основним питанням, яке висвітлювалося на нарадах було опрацювання матеріалів поданих розробником детального плану територій ТОВ «Терра Проджект» з метою його подальшого винесення на розгляд сесії Київської міської ради.

Листом від 25.03.2021 року за №056/834-КО-3424,/1 Департаментом будівництва та житлового забезпечення Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) на адресу ОСОБА_3 та інших повідомлено про те, що у Департаменті будівництва та житлового забезпечення на виконання доручень заступника голови Київської міської державної адміністрації Непопа В. І. від 11.03.2021 №КО-3424, №КО-3424/1 розглянуті, в межах компетенції, заяви від 06.03.2021 стосовно ситуації, яка склалася навколо завершення будівництва ЖК «Перспектива» на вул. Теодора Драйзера, 40 у Деснянському районі м. Києва. Відповідно до рішення Київської міської ради від 15.11.2013 № 518/10006 «Про затвердження міської програми створення (оновлення) містобудівної документації у м. Києві» на замовлення Департаменту містобудування та архітектури ТОВ «Терра Проджект» розробило детальний план території в межах вул. Оноре де Бальзака, Градинської та Радунської у Деснянському районі, до меж якого входить ділянка на вул. Теодора Драйзера, 40, який було затверджено 14.11.2019 на пленарному засіданні сесії Київської міської ради. З метою сприяння добудові комплексу у виконавчому органі Київської міської ради (Київській міській державній адміністрації) порушене питання розглядалося 06.12.2019 на нараді під головуванням заступника голови Київської міської державної адміністрації Непопа В.І., за результатами якої були напрацьовані подальші дії стосовно приведення ситуації навколо ЖК «Перспектива» до вимог містобудівного законодавства. Однак, на сьогодні жодним законодавчим актом не визначено межі повноважень місцевих державних адміністрацій та практичні механізми щодо завершення спорудження проблемних об`єктів житлового будівництва. Порядку реалізації місцевими державними адміністраціями та виконавчими органами сільських, селищних, міських рад повноважень у сфері здійснення державного контролю за дотриманням договірних зобов`язань забудовниками, діяльність яких пов`язана із залученням коштів фізичних осіб у будівництво багатоквартирних житлових будинків, а також механізм реалізації повноважень з організації роботи, пов`язаної із завершенням будівництва цих будинків, на законодавчому рівні не передбачено. Питання можливості приведення ситуації з незаконними забудовами групи компаній ТОВ «Укогруп» та ТОВ «Сіті-Груп» до вимог містобудівного законодавства, зокрема ЖК «Перспектива» на вул. Теодора Драйзера, 40, розглядаються на засіданнях комісії з вирішення проблемних питань по об`єктах незавершеного будівництва, створеної розпорядженням виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 18.03.2015 № 236 під головуванням заступника голови Київської міської державної адміністрації Непопа В. І., за участю всіх зацікавлених сторін. Водночас, з метою законодавчого врегулювання проблемних питань незавершеного будівництва Кабінетом Міністрів України прийнято постанову від 12.08.2020 № 714, якою утворено Міжвідомчу робочу групу з питань сприяння постраждалим інвесторам у добудові об`єктів незавершеного житлового будівництва (далі - Міжвідомча робоча група), основними завданнями якої є сприяння забезпеченню координації дій центральних і місцевих органів виконавчої влади з питань сприяння постраждалим інвесторам у добудові об`єктів незавершеного житлового будівництва; визначення шляхів, механізму і способів вирішення проблемних питань, що виникають у сфері захисту інтересів інвесторів таких об`єктів; розроблення пропозицій щодо удосконалення нормативно-правової бази у сфері захисту інтересів інвесторів незавершеного житлового будівництва. Інформація щодо роботи Міжвідомчої робочої групи висвітлюється на сайті Міністерства розвитку громад та територій України. Представники Київської міської державної адміністрації беруть участь в роботі Міжвідомчої робочої групи. Київська міська державна адміністрація передала Міністерству розвитку громад та територій України для узагальнення перелік проблемних об`єктів незавершеного будівництва, до складу якого, зокрема, входить ЖК «Перспектива» на вул. Теодора Драйзера, 40, для опрацювання зазначеної інформації Міжвідомчою робочою групою.

Листом від 04.06.2021 № 0570202/3-13823 Департамент земельних ресурсів надав порядок дій щодо оформлення права користування земельною ділянкою на вул. Теодора Драйзера, 40 у Деснянському районі м. Києва та повідомив, що пункти 1 та 2 станом на 04.06.2021 виконані, а саме розпорядженням виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 27.04.2021 №952 «Про припинення Деснянській районній у м. Києві державній адміністрації права постійного користування земельною ділянкою №28 у 26-му мікрорайоні житлового масиву Вигурівщина-Троєщина у Деснянському районі міста Києва» Деснянській районній у м. Києві державній адміністрації з метою подальшого розділення земельної ділянки за кадастровим номером :62:096:0038 та для зміни цільового призначення земельної ділянки, яка утворилася у результаті поділу, припинено право постійного користування земельною ділянкою площею 2,4640 га (кадастровий номер :62:096:0038) №28 у 26-му мікрорайоні житлового масиву Вигурівщина-Троєщина у Деснянському районі міста Києва, наданою згідно з рішенням Київської міської ради від 18 листопада 2004 року №746/2156 «Про передачу Деснянській районній у м. Києві державній адміністрації земельної ділянки №28 для завершення будівництва школи у 26-му мікрорайоні житлового масиву Вигурівщина-Троєщина у Деснянському районі м. Києва». У подальшому земельну ділянку було розділено на ділянки з кадастровими номерами :62:096:0031 та :62:096:0032.

Відповідно до витягу з Державного земельного кадастру про земельну ділянку за кадастровим номером :62:096:0031, земельна ділянка площею 1.5087 га має цільове призначення для будівництва та обслуговування будівель закладів освіти.

25.10.2021 року представником позивача адвокатом Чвир О.М. до Київської міської ради в порядку статей 20, 24 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» направлено адвокатський запит, в якому представник просила надати наступну інформацію: 1. Чи є законним будівництво ЖК «Перспектива» в місті Києві у Деснянському районі по вул. Теодора Драйзера, 40 на земельній ділянці під кадастровим номером :62:096:0038? 2. Якщо ні, то які заходи вживалися по організації роботи, пов`язаної із завершенням будівництва багатоквартирних житлових будинків, що споруджувалися із залученням коштів фізичних осіб, у разі неспроможності забудовників продовжувати таке будівництво на виконання п.11 ч.1 статті 31 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні»? 3. Надіслати належним чином завірені копії документів щодо вирішення питання незаконного будівництва ЖК «Перспектива».

Листом від 03.11.2021 року за №056/934-08/26370 Департаментом будівництва та житлового забезпечення Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) представнику позивача повідомлено про наступне. За інформацією Департаменту земельних ресурсів, наданою листом від 02.11.2021 №05716-29575, відповідно до даних Міського земельного кадастру земельна ділянка площею 2,4640 га (кадастровий номер :62:096:0038) ділянка №28 у 26-му мікрорайоні житлового масиву Вигурівщина-Троєщина у Деснянському районі м. Києва на підставі рішення Київської міської ради від 18.11.2004 № 746/2156 передана в постійне користування Деснянській районній у м. Києві державній адміністрації () для завершення будівництва школи (державний акт на право постійного користування №08-9-00006) земельною ділянкою від 08.04.2005. Водночас, відомості Міського земельного кадастру не є підтвердженням виникнення права власності (користування) земельними ділянками, та мають виключно інформативний характер. Актуальну інформацію про речові права на об`єкти нерухомого майна можна отримати з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, зокрема за допомогою електронного сервісу: https://kap.minjust.gov.ua. За інформацією Департаменту містобудування та архітектури (далі - Департамент), наданою листом від 02.11.2021 № 055-27275, відповідно до статті 29 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» (далі - Закон) та Положення про Департамент, затвердженого розпорядженням виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) 27.01.2011 №90 (зі змінами), Департамент в межах повноважень надає містобудівні умови та обмеження для проектування об`єктів будівництва, які є основними із складових вихідних даних. Згідно з електронною базою даних Департаменту, містобудівні умови та обмеження забудови земельної ділянки на вул. Теодора Драйзера, 40 у Деснянському районі м. Києва (кадастровий номер :62:096:0038) Департаментом не надавались. Відповідно до рішення Київської міської ради від 15.11.2013 №518/10006 «Про затвердження міської програми створення (оновлення) містобудівної документації у м. Києві» на замовлення Департаменту ТОВ «Терра Проджект» розробило детальний план території в межах вул. Оноре де Бальзака, Градинської та Радунської у Деснянському районі, до меж якого входить ділянка на вул. Теодора Драйзера, 40, який було затверджено 14.11.2019 на пленарному засіданні сесії Київської міської ради. Питання можливості приведення ситуації з незаконними забудовами групи компаній ТОВ «Укогруп» та ТОВ «Сіті-Груп» до вимог містобудівного законодавства, зокрема ЖК «Перспектива» на вул. Теодора Драйзера, 40, розглядались на засіданнях комісії з вирішення проблемних питань по об`єктах незавершеного будівництва, утвореної розпорядженням виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 18.03.2015 №236 під головуванням заступника голови Київської міської державної адміністрації Непопа В.І., за участю всіх зацікавлених сторін. Однак, на сьогодні жодним законодавчим актом не визначено межі повноважень місцевих державних адміністрацій та практичні механізми щодо завершення спорудження проблемних об`єктів житлового будівництва. З метою законодавчого врегулювання проблемних питань незавершеного будівництва Кабінетом Міністрів України прийнято постанову від 12.08.2020 № 714, якою утворено Міжвідомчу робочу групу з питань сприяння постраждалим інвесторам у добудові об`єктів незавершеного житлового будівництва (далі - Міжвідомча робоча група), основними завданнями якої є сприяння забезпеченню координації дій центральних і місцевих органів виконавчої влади з питань сприяння постраждалим інвесторам у добудові об`єктів незавершеного житлового будівництва; визначення шляхів, механізму і способів вирішення проблемних питань, що виникають у сфері захисту інтересів інвесторів таких об`єктів; розроблення пропозицій щодо удосконалення нормативно-правової бази у сфері захисту інтересів інвесторів незавершеного житлового будівництва. Представники Київської міської державної адміністрації беруть участь в роботі Міжвідомчої робочої групи. Київська міська державна адміністрація передала Міністерству розвитку громад та територій України для узагальнення перелік проблемних об`єктів незавершеного будівництва, до складу якого, зокрема, входить ЖК «Перспектива» на вул. Теодора Драйзера, 40, для опрацювання зазначеної інформації Міжвідомчою робочою групою.

До означеної відповіді від 03.11.2021 року за №056/934-08/26370 було долучено копії протоколів засідань комісії.

На виконання рішення Київської міської ради від 20.04.2017 року №241/2463 «Про затвердження Порядку набуття прав на землю із земель комунальної власності у місті Києві та порядку дій, наданих Департаментом земельних ресурсів уповноваженою особою від ТОВ «Глобал Строй-3» ОСОБА_4 та представником ініціативної групи ЖК «Перспектива» Тарасенко Т. М. 28.12.2021 подано клопотання про надання дозволу на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки (із зміною цільового призначення).

Позивач, вважаючи бездіяльність відповідача протиправною, звернулася до суду із відповідним позовом.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам, з урахуванням норм законодавства в редакції, чинній на час їх виникнення, суд виходить з наступного.

Відповідно до ст. 22 Конституції України права і свободи людини і громадянина, закріплені цією Конституцією, не є вичерпними.

Конституційні права і свободи гарантуються і не можуть бути скасовані.

Згідно з положеннями частини 1 статті 140 Основного Закону України місцеве самоврядування є правом територіальної громади - жителів села чи добровільного об`єднання у сільську громаду жителів кількох сіл, селища та міста - самостійно вирішувати питання місцевого значення в межах Конституції і законів України.

Частинами другою, третьою цієї ж статті Конституції України встановлено, що особливості здійснення місцевого самоврядування в містах Києві та Севастополі визначаються окремими законами України. Місцеве самоврядування здійснюється територіальною громадою в порядку, встановленому законом, як безпосередньо, так і через органи місцевого самоврядування: сільські, селищні, міські ради та їх виконавчі органи.

Систему та гарантії місцевого самоврядування в Україні, засади організації та діяльності, правового статусу і відповідальності органів та посадових осіб місцевого самоврядування відповідно до Конституції України визначає Закон № 280/97-ВР (в редакції чинній станом на момент виникнення спірних правовідносин).

Згідно зі статтею 1 Закону № 280/97-ВР районні та обласні ради - органи місцевого самоврядування, що представляють спільні інтереси територіальних громад сіл, селищ та міст; виконавчі органи рад - органи, які відповідно до Конституції України та цього Закону створюються сільськими, селищними, міськими, районними в містах (у разі їх створення) радами для здійснення виконавчих функцій і повноважень місцевого самоврядування у межах, визначених цим та іншими законами.

Відповідно до статті 2 Закону № 280/97-ВР місцеве самоврядування в Україні - це гарантоване державою право та реальна здатність територіальної громади - жителі села чи добровільного об`єднання у сільську громаду жителів кількох сіл, селища, міста - самостійно або під відповідальність органів та посадових осіб місцевого самоврядування вирішувати питання місцевого значення в межах Конституції і законів України. Місцеве самоврядування здійснюється територіальними громадами сіл, селищ, міст як безпосередньо, так і через сільські, селищні, міські ради та їх виконавчі органи, а також через районні та обласні ради, які представляють спільні інтереси територіальних громад сіл, селищ, міст.

Статтею 4 Закону №280/97-ВР регламентовано, що місцеве самоврядування в Україні здійснюється на принципах: народовладдя; законності; гласності; колегіальності; поєднання місцевих і державних інтересів; виборності; правової, організаційної та матеріально-фінансової самостійності в межах повноважень, визначених цим та іншими законами; підзвітності та відповідальності перед територіальними громадами їх органів та посадових осіб; державної підтримки та гарантії місцевого самоврядування; судового захисту прав місцевого самоврядування.

Згідно зі статтею 5 Закону №280/97-ВР система місцевого самоврядування включає:

- територіальну громаду;

- сільську, селищну, міську раду;

- сільського, селищного, міського голову;

- виконавчі органи сільської, селищної, міської ради;

- районні та обласні ради, що представляють спільні інтереси територіальних громад сіл, селищ, міст;

- органи самоорганізації населення.

За правилами частин 1-2 статті 11 Закону №280/97-ВР виконавчими органами сільських, селищних, міських, районних у містах (у разі їх створення) рад є їх виконавчі комітети, відділи, управління та інші створювані радами виконавчі органи.

Виконавчі органи сільських, селищних, міських, районних у містах рад є підконтрольними і підзвітними відповідним радам, а з питань здійснення делегованих їм повноважень органів виконавчої влади - також підконтрольними відповідним органам виконавчої влади.

Делеговані повноваження - це повноваження органів виконавчої влади, надані органам місцевого самоврядування законом, а також повноваження органів місцевого самоврядування, які передаються відповідним місцевим державним адміністраціям за рішенням районних, обласних рад (стаття 1 Закону №280/97-ВР).

Статтею 31 Закону №280/97-ВР закріплено повноваження виконавчих органів сільської, селищної, міської ради у галузі будівництва.

Так, згідно з підпунктом 11 пункту «а» статті 31 Закону №280/97-ВР до відання виконавчих органів сільських, селищних, міських рад належать власні (самоврядні) повноваження з організація роботи, пов`язаної із завершенням будівництва багатоквартирних житлових будинків, що споруджувалися із залученням коштів фізичних осіб, у разі неспроможності забудовників продовжувати таке будівництво.

У свою чергу здійснення державного контролю за дотриманням договірних зобов`язань забудовниками, діяльність яких пов`язана із залученням коштів фізичних осіб у будівництво багатоквартирних житлових будинків належить до делегованих повноважень виконавчих органів сільських, селищних, міських рад (підпункт 7 пункту «б» статті 31 Закону №280/97-ВР).

Водночас, відповідно до положень статті 18 Закону №280/97-ВР відносини органів місцевого самоврядування з підприємствами, установами та організаціями, що не перебувають у комунальній власності відповідних територіальних громад, будуються на договірній і податковій основі та на засадах підконтрольності у межах повноважень, наданих органам місцевого самоврядування законом.

З питань, віднесених до відання органів місцевого самоврядування, на їх вимогу підприємства, установи та організації, що не перебувають у комунальній власності відповідних територіальних громад, надають відповідну інформацію.

Органи місцевого самоврядування можуть виступати з ініціативою щодо здійснення заходів державного нагляду (контролю) на підприємствах, в установах та організаціях, що не перебувають у комунальній власності, а також стосовно фізичних осіб - підприємців, які використовують працю найманих працівників, шляхом подання посадовими особами органів місцевого самоврядування відповідного звернення з питань здійснення делегованих їм повноважень органів виконавчої влади.

Зміст наведених норм права свідчить про те, що організація роботи, пов`язаної із завершенням будівництва багатоквартирних житлових будинків, що споруджувалися із залученням коштів фізичних осіб, у разі неспроможності забудовників продовжувати таке будівництво відноситься до власних (самоврядних) повноважень виконавчих органів сільських, селищних, міських рад.

Так, предметом спору у відповідній справі є наявність/відсутність протиправної бездіяльності Виконавчого органу КМС (КМДА), в частині організації роботи, пов`язаної із завершенням будівництва житлового комплексу ЖК Перспектива - житловий будинок №40 за адресою: м. Київ, Теодора Драйзера у Деснянському районі м. Києва, та зобов`язаня відповідача, як суб`єкта владних повноважень, організувати роботу, пов`язану із завершенням будівництва вказаного житлового комплексу, у зв`язку з неспроможністю забудовника продовжувати будівництво, без додаткового залучення коштів фізичних осіб, які вже виконали фінансові зобов`язання перед замовником будівництва.

Згідно правової позиції Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ, Суд) у справі «Рисовський проти України» (заява № 29979/04), у разі, коли йдеться про питання загального інтересу, зокрема, якщо справа впливає на такі основоположні права людини, як майнові права, державні органи повинні діяти вчасно та в належний і якомога послідовніший спосіб. Зокрема, на державні органи покладено обов`язок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість і ясність їхніх дій, мінімізують ризик помилок (див., наприклад, рішення у справах «Лелас проти Хорватії», заява № 55555/08, пункт 74, від 20 травня 2010 року, «Тошкуце та інші проти Румунії», заява № 36900/03, пункт 37, від 25 листопада 2008 року) і сприятимуть юридичній визначеності у цивільних правовідносинах, які зачіпають майнові інтереси (див. зазначені вище рішення у справах «Онер`їлдіз проти Туреччини», пункт 128, та «Беєлер проти Італії», пункт 119).

У пункті 71 вказаного рішення ЄСПЛ зазначено, що державні органи, які не впроваджують або не дотримуються своїх власних процедур, не повинні мати можливість отримувати вигоду від своїх протиправних дій або уникати виконання своїх обов`язків (див. зазначене вище рішення у справі «Лелас проти Хорватії», пункт 74).

Основний Закон України у частині першій статті 8 проголошує й те, що в Україні визнається і діє принцип верховенства права.

Конституційний Суд України у підпункті 4.1 пункту 4 мотивувальної частини Рішення у справі за конституційним поданням Верховного Суду України щодо відповідності Конституції України (конституційності) положень статті 69 Кримінального кодексу України (справа про призначення судом більш м`якого покарання) від 02 листопада 2004 року №15-рп/2004 охарактеризував верховенство права як панування права в суспільстві. Конституційний Суд України зазначив, що верховенство права вимагає від держави його втілення у правотворчу та правозастосовну діяльність, зокрема у закони, які за своїм змістом мають бути проникнуті передусім ідеями соціальної справедливості, свободи, рівності тощо. Одним з проявів верховенства права є те, що право не обмежується лише законодавством як однією з його форм, а включає й інші соціальні регулятори, зокрема норми моралі, традиції, звичаї тощо, які легітимовані суспільством і зумовлені історично досягнутим культурним рівнем суспільства. Всі ці елементи права об`єднуються якістю, що відповідає ідеології справедливості, ідеї права, яка значною мірою дістала відображення в Конституції України.

В Україні як у правовій державі, де на конституційному рівні визнається і діє принцип верховенства права, не може бути неврегульованих правом суспільних відносин, а органи виконавчої влади, в тому числі місцеві, повинні вчасно, в належний і якомога послідовніший спосіб здійснювати свої повноваження на території відповідної адміністративно-територіальної одиниці, мають працювати над досягненням конкретних, вимірюваних цілей, тобто ефективно.

Встановлені законом повноваження не повинні сприйматись абстрактно, мати суто формальний, декларативний характер, а суб`єкти владних повноважень не можуть відмовлятись від виконання тих чи інших юридично значимих і обов`язкових до виконання дій лише тому, що вони не підкріплені чітко зафіксованою у законодавстві правовою процедурою їх реалізації.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 31 липня 2020 року у справі №826/14682/16.

Суд, дослідивши предмет спору та обставини відповідної справи, зазначає про наявність повноважень у Виконавчого органу КМС (КМДА) в частині організації роботи, пов`язаної із завершенням будівництва житлового комплексу ЖК Перспектива - житловий будинок № 40 за адресою: м. Київ, Теодора Драйзера у Деснянському районі м. Києва.

Суд зазначає, що в даному випадку, протиправну бездіяльність суб`єкта владних повноважень треба розуміти, як зовнішню форму поведінки (діяння) цього органу / його посадової особи, яка полягає (проявляється) у неприйнятті рішення чи в невчиненні юридично значимих й обов`язкових дій на користь заінтересованих осіб, які на підставі закону та/або іншого нормативно-правового регулювання віднесені до компетенції суб`єкта владних повноважень, були об`єктивно необхідними й реально можливими для реалізації, але фактично не були здійснені; наявність повноважень у відповідача в частині організації роботи, пов`язаної із завершенням будівництва багатоквартирних житлових будинків, що споруджувалися із залученням коштів фізичних осіб, у разі неспроможності забудовників продовжувати таке будівництво, тощо.

Норми чинного законодавства не конкретизують, які дії підпадають під визначення «організація роботи, пов`язаної із завершенням будівництва багатоквартирних житлових будинків», оскільки станом на час вирішення спору по суті, на законодавчому рівні не регламентований механізм реалізації органами місцевого самоврядування повноважень щодо організації роботи, пов`язаної із завершенням будівництва довгобудів.

Також, на законодавчому рівні відсутній порядок реалізації органами місцевого самоврядування повноважень у сфері здійснення державного контролю за дотриманням договірних зобов`язань забудовниками, діяльність яких пов`язана із залученням коштів фізичних осіб у будівництво багатоквартирних житлових будинків.

Натомість, згідно правової позиції викладеної Верховним Судом у постанові від 24 січня 2023 року по справі 420/7138/19, для правильного застосування положень підпункту 11 пункту «а» ч.1 статті 31 Закону №280/97-ВР в кожному конкретному випадку слід досліджувати обставини в розрізі характеру дій, які були вчинені органом місцевого самоврядування з метою виконання наведених положень закону, враховуючи відсутність чіткого нормативно-правового порядку, який закріплює механізм, конкретні повноваження та порядок вчинення органом місцевого самоврядування відповідних дій.

Таким чином, в межах спірних правовідносин мова йде саме про будівництво об`єкта із залученням коштів фізичних осіб у таке будівництво, а отже, виконавчий комітет Виконавчого органу КМС (КМДА) був зобов`язаний, в межах наданих йому законами та Конституцією України повноважень, вчиняти дії щодо організації роботи, пов`язаної із завершенням будівництва житлового комплексу ЖК Перспектива - житловий будинок №40 за адресою: м. Київ, Теодора Драйзера у Деснянському районі м. Києва, що споруджувалися із залученням коштів фізичних осіб, оскільки у забудовника відсутня спроможність продовжувати таке будівництво.

Разом з тим, відповідачем не наведено жодних досягнутих результатів навколо ситуації із будівництвом житлового комплексу ЖК Перспектива - житловий будинок АДРЕСА_1 .

У свою чергу, Виконавчий орган КМС (КМДА) лише констатує про наявність листування, створення комісії з розгляду конфліктної ситуації, що склалася між інвесторами будівництва, та вказує на те, що Виконавчий орган КМС (КМДА) протягом тривалого часу займався вирішенням питань, пов`язаних із завершенням будівництва житлового комплексу ЖК Перспектива, однак результатів щодо вирішення цих питань відповідач не надав.

Подібні правові висновки викладені в постановах Верховного Суду від 27.02.2024 року по справі №280/3841/21 та від 25.06.2024 року по справі №420/7138/19.

Правовими положеннями ч.5 ст. 242 КАС України передбачено, що при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

З огляду на встановлені обставини справи, суд бере до уваги, що позовні вимоги в частині визнання протиправної бездіяльності Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) по організації роботи, пов`язаної із завершенням будівництва житлового комплексу ЖК Перспектива - житловий будинок № 40 за адресою: м. Київ, Теодора Драйзера у Деснянському районі м. Києва, кадастровий номер земельної ділянки :62:096:0038, право на спорудження якого виникло у TOB Грасса Груп на підставі договору генерального підряду №31-01/17 від 31.07.2017 року, укладеного між TOB Глобалстрой-3 та TOB Грасса Груп, а також декларації про початок виконання будівельних робіт Реконструкція нежитлового будинку під багатоквартирний житловий будинок по вул. Теодора Драйзера, 40 у Деснянському районі міста Києва" від 22.11.2016 року № КВ 24, замовник ТОВ Глобал Строй-3, є обґрунтованими та підлягають задоволенню.

Окрім того, обґрунтованою є позовна вимога позивача про зобов`язання Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) здійснювати роботу, пов`язану із завершенням будівництва житлового комплексу ЖК Перспектива - житловий будинок № 40 за адресою: м. Київ, Теодора Драйзера у Деснянському районі м. Києва, кадастровий номер земельної ділянки :62:096:0038, право на спорудження якого виникло у TOB Грасса Груп на підставі договору генерального підряду №31-01/17 від 31.07.2017 року, укладеного між TOB Глобалстрой-3 та TOB Грасса Груп, а також декларації про початок виконання будівельних робіт Реконструкція нежитлового будинку під багатоквартирний житловий будинок по вул. Теодора Драйзера, 40 у Деснянському районі міста Києва" від 22.11.2016 року № КВ 24. Замовник ТОВ Глобал Строй-3 - у зв`язку з неспроможністю забудовника продовжувати будівництво, оскільки, в даній справі відповідач, в порушення вимог статті 77 КАС України, не довів та не надав належних, достатніх та допустимих доказів, які б свідчили, що Виконавчим органом КМС (КМДА) вчинялися та вчиняються всі можливі дії, які залежать безпосередньо від відповідача, з метою реалізації повноважень, закріплених підпунктом 11 пункту «а» ч. 1 статті 31 Закону №280/97-ВР.

Таким чином, для належного та ефективного захисту прав та законних інтересів позивача, суд доходить висновку, що існують законні підстави для зобов`язання Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) здійснювати роботу, пов`язану із завершенням будівництва житлового комплексу ЖК Перспектива - житловий будинок № 40 за адресою: м. Київ, Теодора Драйзера у Деснянському районі м. Києва, кадастровий номер земельної ділянки :62:096:0038, право на спорудження якого виникло у TOB Грасса Груп на підставі договору генерального підряду №31-01/17 від 31.07.2017 року, укладеного між TOB Глобалстрой-3 та TOB Грасса Груп, а також декларації про початок виконання будівельних робіт Реконструкція нежитлового будинку під багатоквартирний житловий будинок по вул. Теодора Драйзера, 40 у Деснянському районі міста Києва" від 22.11.2016 року № КВ 24. Замовник ТОВ Глобал Строй-3 - у зв`язку з неспроможністю забудовника продовжувати будівництво - у зв`язку з неспроможністю забудовника продовжувати будівництво.

Застосування такого способу захисту відповідає статті 245 КАС України, якою визначені повноваження суду при вирішенні справи, і такий спосіб захисту направлений на виконання відповідачами повноважень, передбачених підпунктом 11 пункту 5 частини першої статті 31 Закону №280/97-ВР, у частині організації роботи, пов`язаної із завершенням житлового комплексу «Південний квартал».

Щодо посилань відповідача на кримінальне провадження за фактом вчинення службовими особами групи компаній "Укогруп" та на ухвалу слідчого судді Печерського районного суду міста Києва від 02 березня 2017 року № 757/11837/17-к, якою накладено арешт на об`єкт будівництва ЖК «Перспектива», суд не надає правової оцінки, оскільки це не є предметом даного спору.

В частині позовної вимоги про зобов`язання відповідача здійснювати роботу, пов`язану із завершенням будівництва житлового комплексу ЖК Перспектива - житловий будинок № 40 за адресою: м. Київ, Теодора Драйзера у Деснянському районі м. Києва, кадастровий номер земельної ділянки :62:096:0038, право на спорудження якого виникло у TOB Грасса Груп на підставі договору генерального підряду №31-01/17 від 31.07.2017, укладеного між TOB Глобалстрой-3 та TOB Грасса Груп, а також декларації про початок виконання будівельних робіт Реконструкція нежитлового будинку під багатоквартирний житловий будинок по вул. Теодора Драйзера, 40 у Деснянському районі міста Києва" від 22.11.2016 № КВ 24. Замовник ТОВ Глобал Строй-3 - без додаткового залучення коштів фізичних осіб, які вже виконали фінансові зобов`язання перед замовником будівництва та продавцями, суд зазначає наступне.

Так, згідно з аналізом підпункту 11 пункту «а» ч.1 статті 31 Закону №280/97-ВР можна дійти висновку про наявність повноважень у виконавчих органів сільських, селищних, міських рад в частині організації роботи, пов`язаної із завершенням будівництва багатоквартирних житлових будинків, що споруджувалися із залученням коштів фізичних осіб, у разі неспроможності забудовників продовжувати таке будівництво.

При цьому, вказаною нормою законодавства не визначено обов`язку та повноважень місцевих органів добудовувати об`єкти незавершеного будівництва за кошти місцевого бюджету, а передбачено обов`язок місцевих органів вчиняти дії щодо організації роботи, пов`язаної із завершенням будівництва багатоквартирних житлових будинків, що споруджувалися із залученням коштів фізичних осіб, у разі неспроможності забудовників продовжувати таке будівництво.

Окрім того, суд наголошує, що на законодавчому рівні відсутній порядок реалізації місцевими органами самоврядування повноважень у сфері здійснення державного контролю за дотриманням договірних зобов`язань забудовниками, діяльність яких пов`язана із залученням коштів фізичних осіб у будівництво багатоквартирних житлових будинків, а також відсутній механізм реалізації повноважень з організації роботи, пов`язаної із завершенням будівництва цих будинків.

Аналогічні висновки викладено Верховним Судом у постанові від 25.06.2024 року у справі №420/7138/19, які беруться до уваги судом під час розгляду відповідної справи.

З огляду на зазначене, суд доходить висновку, що в цій частині позовних вимог необхідно відмовити.

Судом враховується, що згідно п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Згідно з частиною першої статті 17 Закону України «Про виконання рішення та застосування практики Європейського Суду з прав людини» суди України застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основних свобод та протоколи до неї і практику Європейського суду, як джерела права.

Отже, суд зазначає, що принцип обґрунтованості рішення суб`єкта владних повноважень має на увазі, що рішенням повинне бути прийнято з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії), на оцінці усіх фактів та обставин, що мають значення.

Європейський Суд з прав людини у рішенні по справі «Суомінен проти Фінляндії» (Suominen v. Finland), № 37801/97, п. 36, від 1 липня 2003 року, вказує, що орган влади зобов`язаний виправдати свої дії, навівши обґрунтування своїх рішень.

У рішенні від 10.02.2010 у справі «Серявін та інші проти України» Європейський суд з прав людини зазначив, що у рішеннях суддів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються, а в рішенні від 27.09.2010 по справі «Гірвісаарі проти Фінляндії» - що ще одне призначення обґрунтованого рішення полягає в тому, щоб продемонструвати сторонам, що вони були почуті.

Суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого зокрема людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави (ч. 1 ст. 6 КАС України).

Верховенство права є найважливішим принципом правової держави. Змістом цього принципу є пріоритет (тобто верховенство) людини, її прав та свобод, які визнаються найвищою соціальною цінністю в Україні. Цей принцип закріплено у ст.3 Конституції України.

Окрім того, права і свободи людини та їх гарантії визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Держава відповідає перед людиною за свою діяльність. Утвердження і забезпечення прав і свобод людини є головним обов`язком держави.

Як зазначено в п.4.1 Рішення Конституційного суду України від 02.11.2004 р. №15-рп/2004 суд, здійснюючи правосуддя на засадах верховенства права, забезпечує захист гарантованих Конституцією та законами України прав і свобод людини і громадянина, прав і законних інтересів юридичних осіб, інтересів суспільства і держави.

Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях визначив окремі ознаки принципу верховенства права у розбудові національних систем правосуддя та здійсненні судочинства, яких мають дотримуватись держави - члени Ради Європи, що підписали Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року.

Суд бере до уваги правову позицію Європейського суду з прав людини, яка викладена в справі «Пономарьов проти України» (пункт 40 мотивувальної частини рішення від 3 квітня 2008 року), в якому Суд наголосив, що «право на справедливий судовий розгляд», яке гарантовано п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, має розумітися у світлі преамбули Конвенції, у відповідній частині якої зазначено, що верховенство права є спільною спадщиною Високих Договірних Сторін. Одним з фундаментальних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, який передбачає повагу до принципу res judicata - принципу остаточності рішень суду.

У справі «Сокуренко і Стригун проти України» Європейський суд з прав людини зазначив, що «стаття 6 Конвенції не зобов`язує держав - учасників Конвенції створювати апеляційні чи касаційні суди. Однак там, де такі суди існують, необхідно дотримуватись гарантій, визначених у статті 6» (пункт 22 мотивувальної частини рішення від 20 липня 2006 року).

Згідно пункту 29 Рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Ruiz Torija v. Spain» від 9 грудня 1994 р., статтю 6 п. 1 не можна розуміти як таку, що вимагає пояснень детальної відповіді на кожний аргумент сторін. Відповідно, питання, чи дотримався суд свого обов`язку обґрунтовувати рішення може розглядатися лише в світлі обставин кожної справи.

Суд доходить до висновку, що інші доводи відповідача не знайшли свого підтвердження під час розгляду даної справи, а тому судом до уваги не приймаються.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України та частини другої статті 2 КАС України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з вимогами статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Відповідно до статті 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

Враховуючи викладене, позовні вимоги підлягають задоволенню частково.

Вирішуючи питання щодо розподілу судових витрат, суд виходить з наступного.

При задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа (ч.1 ст. 139 КАС України).

Таким чином, суд приходить до висновку, що сплачений позивачем під час подання позовної заяви судовий збір підлягає відшкодуванню за рахунок відповідача пропорційно до задоволених позовних вимог.

Як вбачається з матеріалів справи, позивачем було сплачено судовий збір у сумі 908 грн. за подання позовної заяви, яка складається з трьох позовних вимог немайнового характеру.

З огляду на часткове задоволення позовних вимог, вказаний судовий збір підлягає стягненню на користь позивача пропорційно до задоволених позовних вимог, за рахунок суб`єкта владних повноважень, а саме: на користь ОСОБА_1 в розмірі 605,34 грн., тобто за дві позовні вимоги, задоволені судом.

Керуючись ст. ст. 9, 72-77, 90, 139, 241-246, 255, 258, 262, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

УХВАЛИВ:

Адміністративний позов ОСОБА_1 до Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), третя особа-1: Товариство з обмеженою відповідальністю "Грасса Груп", третя особа-2: Товариство з обмеженою відповідальністю "Глобал Строй-3" про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити дії задовольнити частково.

Визнати протиправною бездіяльність Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (далі - відповідач) по організації роботи, пов`язаної із завершенням будівництва житлового комплексу ЖК Перспектива - житловий будинок № 40 за адресою: м. Київ, Теодора Драйзера у Деснянському районі м. Києва, кадастровий номер земельної ділянки :62:096:0038, право на спорудження якого виникло у TOB Грасса Груп на підставі договору генерального підряду №31-01/17 від 31.07.2017 року, укладеного між TOB Глобалстрой-3 та TOB Грасса Груп, а також декларації про початок виконання будівельних робіт Реконструкція нежитлового будинку під багатоквартирний житловий будинок по вул. Теодора Драйзера, 40 у Деснянському районі міста Києва" від 22.11.2016 року № КВ 24, замовник ТОВ Глобал Строй-3.

Зобов`язати Виконавчий орган Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) здійснювати роботу, пов`язану із завершенням будівництва житлового комплексу ЖК Перспектива - житловий будинок № 40 за адресою: м. Київ, Теодора Драйзера у Деснянському районі м. Києва, кадастровий номер земельної ділянки :62:096:0038, право на спорудження якого виникло у TOB Грасса Груп на підставі договору генерального підряду №31-01/17 від 31.07.2017 року, укладеного між TOB Глобалстрой-3 та TOB Грасса Груп, а також декларації про початок виконання будівельних робіт Реконструкція нежитлового будинку під багатоквартирний житловий будинок по вул. Теодора Драйзера, 40 у Деснянському районі міста Києва" від 22.11.2016 року № КВ 24. Замовник ТОВ Глобал Строй-3 - у зв`язку з неспроможністю забудовника продовжувати будівництво.

В іншій частині позовних вимог відмовити.

Стягнути на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_3 ; РНОКПП НОМЕР_2 ) за рахунок бюджетних асигнувань Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (01044, м. Київ, вул. Хрещатик, 36; ) судові витрати по сплаті судового збору у розмірі 605(шістсот п`ять) гривень 34 копійки.

Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя Г. В. Луговська