Справа № 369/17097/25
Суддя: Пінкевич Н. С.
Дата ухвалення: 2026-03-12 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Провадження №2-а/369/114/26
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12.03.2026 року м. Київ

Києво-Святошинський районний суд Київської області у складі: головуючого судді: Пінкевич Н.С., при секретарі судового засідання Худинець Д.С., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін у м. Києві в приміщенні Києво-Святошинського районного суду Київської області справу № 369/17097/25 за позовом ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення,

В С Т А Н О В И В :

У вересні 2025 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ІНФОРМАЦІЯ_1 про скасування постанови № 5484 від 09.09.2025 року про притягнення до адміністративної відповідальності за ч.3 ст. 210 КУпАП.

Ухвалою від 22.09.2025 року було відкрите провадження у даній справі та ухвалено справу розглянути без виклику сторін.

Ухвалою від 05.03.2026 року позовну заяву було залишено без руху у зв`язку з тим, що матеріалах справи відсутня копія оскаржуваної постанови, надано позивачу строк десять днів з дня вручення йому копії ухвали суду, для усунення вказаних недоліків.

На виконання ухвали суду від 05.03.2026 року позивачем 10.03.2026 року подано заяву про усунення недоліків, до якої повторно надав суду копію протоколу № 5484 від 09 вересня 2025 року та копію платіжної інструкції № 2.300553953.1 від 09 вересня 2025 року про сплату штрафу 8500 грн. Окрім того, у вказаній заяві просив суд: 1. Скасувати протокол ІНФОРМАЦІЯ_1 за № 5484 від 09 вересня 2025 року про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальністю за ч. 3 ст. 210 КУпАП та закрити справу про адміністративне правопорушення в зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення. 2. Стягнути з ІНФОРМАЦІЯ_1 на користь ОСОБА_1 судові витрати в розмірі 1211,20 грн. по сплаті судового збору за звернення з позовом до суду.

Однак суддею встановлено, що зазначені в ухвалі суду від 05.03.2026 року недоліки позовної заяви не усунуті, а саме позивачем не надана суду копія оскаржуваної постанови, як це передбачено ч. 4 ст. 161 КАС України.

Суд звертає увагу, що при зверненні до суду з позовом, позивач просив: 1. Скасувати постанову ІНФОРМАЦІЯ_1 за № 5484 від 09 вересня 2025 року про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальністю за ч. 3 ст. 210 КУпАП та закрити справу про адміністративне правопорушення в зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення. 2. Стягнути з ІНФОРМАЦІЯ_1 на користь ОСОБА_1 судові витрати в розмірі 1211,20 грн. по сплаті судового збору за звернення з позовом до суду. Звертаючись до суду з заявою про усунення недоліків, позивач просить суд скасувати протокол за № 5484 від 09 вересня 2025 року. При цьому, заяву про зміну предмету позову позивач суду не подавав.

Положеннями статті 47 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) визначено процесуальні права та обов`язки сторін.

Так, відповідно до ч. 1 ст. 47 КАС України, крім прав та обов`язків, визначених у статті 44 цього Кодексу, позивач має право на будь-якій стадії судового процесу відмовитися від позову. Позивач має право змінити предмет або підстави позову, збільшити або зменшити розмір позовних вимог шляхом подання письмової заяви до закінчення підготовчого засідання або не пізніше ніж за п`ять днів до першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

При цьому, суд зазначає, що позивач в поданій заяві про усунення недоліків фактично змінює предмет позову, формує/визначає нові позовні вимоги.

З цього приводу суд зазначає, що процесуальний закон, надавши позивачу право подати заяву про зміну позовних вимог чітко визначив зміст такої процесуальної поведінки сторони, зокрема, відповідна зміна може стосуватися лише:

- предмета або підстави позову;

- збільшення або зменшення розміру позовних вимог.

Аналіз першої складової можливості подання заяви про зміну позовних вимог, визначених у частині 1 статті 47 КАС України, свідчить, що законодавець у зазначеній нормі не передбачив права позивача на зміну одночасно як предмета так і підстави позову з огляду на те, що така зміна фактично свідчить про появу нових вимог із іншим, додатковим предметом та самостійною підставою. Подання заяви із новим предметом і відповідно підставою позову, по своїй суті, не може бути заявою про зміну того предмету і підстави позову, провадження за яким вже перебуває на розгляді у суді.

Так, підстава адміністративного позову обставини (юридичні факти) і норми права, які у своїй сукупності дають право особі звернутися до суду з вимогами до іншої особи. Необхідність у зміні підстав позову настає тоді, коли в процесі розгляду справи встановлюється невідповідність між обставинами чи нормами права, якими обґрунтовано позов, і обставинами чи нормами, за якими вимога може бути задоволена.

Зміна підстави адміністративного позову можлива у такі способи: заміна одних фактичних чи правових підстав позову іншими (в межах одного предмета); доповнення фактичних чи правових підстав новими (в межах одного предмета); вилучення деяких із зазначених фактичних чи правових підстав (в межах одного предмета).

Предмет позову це матеріально-правові вимоги позивача до відповідача. Необхідність у зміні предмету позову може виникати тоді, коли початкові вимоги позивача не дають йому можливості задовольнити своїх інтересів.

Зміна предмету адміністративного позову можлива у такі способи: заміна одних позовних вимог іншими (в основі яких знаходяться первинні підстави позову); доповнення позовних вимог новими (в основі яких знаходяться первинні підстави позову); вилучення із позовних вимог; пред`явлення цих вимог іншому відповідачу в межах спірних правовідносин (в основі яких знаходяться первинні підстави позову).

Отже, зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - зміну обставин, на яких ґрунтуються вимоги особи, яка звернулася з позовом. Зміна предмету або підстав позову може відбуватися лише у межах спірних правовідносин. Одночасна зміна і предмета, і підстав позову не допускається. Наслідком розгляду заяви, зміст якої свідчить про одночасну зміну предмета і підстав позову є повернення такої заяви та розгляд раніше заявлених позовних вимог, якщо позивач не відмовляється від позову. Водночас у таких випадках позивач не позбавлений права звернутися з новим окремим позовом у загальному порядку.

Аналогічна позиція викладена у постанові Верховного Суду від 22.01.2020 у справі №826/19197/16.

Окрім того, відповідно до абз. 1, 2, 3 ч. 9 ст. 44 КАС України у разі подання до суду в електронній формі заяви по суті справи, зустрічного позову, заяви про збільшення або зменшення позовних вимог, заяви про зміну предмета або підстав позову, заяви про залучення третьої особи, апеляційної скарги, касаційної скарги та документів, що до них додаються, учасник справи зобов`язаний надати до суду доказ надсилання цих матеріалів іншим учасникам справи.

Такі документи в електронній формі направляються з використанням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, шляхом надсилання до електронного кабінету іншого учасника справи, а у разі відсутності у іншого учасника справи електронного кабінету чи відсутності відомостей про наявність у іншого учасника справи електронного кабінету - в паперовій формі листом з описом вкладення.

Якщо інший учасник справи відповідно до частини шостої статті 18 цього Кодексу зобов`язаний зареєструвати електронний кабінет, але не зареєстрував його, учасник справи, який не є суб`єктом владних повноважень та подає документи до суду в електронній формі з використанням електронного кабінету, звільняється від обов`язку надсилання копій документів такому учаснику справи.

Згідно з вимогами ч. 1 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

За вказаних обставин, позовну заяву слід повторно залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення недоліків відповідно до цієї ухвали, а саме: надати суду копія оскаржуваної постанови, як це передбачено ч. 4 ст. 161 КАС України.

Також позивач має право подати заяву про зміну предмету позову у порядку, передбаченому КАС України.

Відповідно до ч. 3 ст. 169 КАС України якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, вона вважається поданою у день первинного її подання до адміністративного суду та приймається до розгляду, про що суд постановляє ухвалу в порядку, встановленому статтею 171 цього Кодексу.

Згідно з п. 1 ч. 4 ст. 169 КАС України позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

Системний аналіз ст. 169 та п.7 ч.1 ст. 240 КАС України дає підстави для висновку про можливість залишення позовної заяви без руху після відкриття провадження у справі.

У конкретній справі позовна заява не відповідає вимогам закону, а тому підлягає залишенню без руху з наданням строку на її усунення.

Керуючись ст.ст. 5, 94, 169 КАС України, суддя,

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення повторно залишити без руху.

Встановити строк для усунення недоліків протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

У випадку невиконання вимог даної ухвали заява буде вважатись неподаною і підлягатиме поверненню.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Наталія ПІНКЕВИЧ