Справа № 160/36595/25
Суддя: Олійник Віктор Миколайович
Дата ухвалення: 2026-03-09 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді Олійника В. М.
розглянувши у письмовому провадженні у місті Дніпрі адміністративну справу за позовною заявою товариства з обмеженою відповідальністю «Форпост-М» до Південно-Східної митниці про визнання протиправним та скасування рішення,-
25 грудня 2025 року представник товариства з обмеженою відповідальністю «Форпост-М» звернувся через систему «Електронний суд» до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Південно-Східної митниці, в якій просить:
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 12.01.2026 року, з урахуванням усунення недоліків, провадження у справі відкрито за правилами спрощеного позовного провадження без виклику учасників справи.
12.01.2026 року на адресу Південно-Східної митниці направлено ухвалу про відкриття провадження по справі та примірник позовної заяви з додатками.
13.01.2026 року Південно-Східною митницею отримано ухвалу про відкриття провадження по справі та примірник позовної заяви з додатками, що підтверджується довідкою про доставку електронного листа в системі "Електронний суд", яка міститься в матеріалах справи.
29.01.2026 року на адресу суду через систему «Електронний суд» від представника Південно-Східної митниці надійшов відзив на позовну заяву, в якому представник відповідача з позовними вимогами, викладеними в позовній заяві, не погоджується та вважає їх необґрунтованими з наступних підстав.
У графі 33 «код товару» цієї ЕМД декларантом заявлено код товару 7304 31 80 90, згідно з УКТ ЗЕД.
З метою встановлення характеристик, визначальних для класифікації заявленого до митного оформлення товару згідно з УКТЗЕД, посадовою особою митниці, направлено запит про проведення досліджень (аналізу, експертизи) до Дніпропетровського управління експертиз та досліджень Держмитслужби.
Представник відповідача зазначив, що в додаткових поясненнях до товарних категорій 73043982, 73043983 та 73043988 зазначено, що ця товарна категорія включає безшовні сталеві труби, одержувані, зазвичай, прошиванням і гарячим прокатуванням або прошиванням і гарячим волочінням; їх зазвичай називають заготовками. Вони призначаються для перетворення на труби інших профілів і з іншою товщиною стінки за зменшених допусків на розміри. Вони постачаються з грубо відрізаними кінцями і зачищеними, але без іншої кінцевої обробки. Їхні зовнішні та внутрішні поверхні шорсткі і не очищені від окалини. Вони не покриті оливами, не мають цинкового або фарбового покриття.
З урахуванням викладеного, представник відповідача просить відмовити в задоволенні позовних вимог товариства з обмеженою відповідальністю «Форпост-М» до Південно-Східної митниці про визнання протиправним та скасування рішення.
05.02.2026 року на адресу суду від представника товариства з обмеженою відповідальністю «Форпост-М» надійшла відповідь на відзив, в якій представник позивача заперечує проти доводів відповідача, з огляду на наступне.
Щодо обґрунтування Рішення КТ.
Зазначені в відзиві заперечення щодо наведених позивачем обставин відсутності в оскаржуваному рішенні передбаченого наказом Міністерства фінансів України від 30.05.12 №650 обґрунтування не відповідає ані приписам вказаного наказу, ані судовій практиці в даній категорії справ.
Щодо неврахування висновку спеціаліста.
Відповідно до приписів частини 5 статті 327 Митного кодексу України залучення спеціалістів та експертів для участі у здійсненні митного контролю під час митного оформлення товару позивача декларантом було залучено спеціаліста ОСОБА_1 , який надав висновок від 27.11.2025 року щодо способу виготовлення труб.
Причини ненадання висновку спеціаліста до СЛЕД Держмитслужби не повідомлені у відзиві та вказують на зловживання зі сторони відповідача з метою ненадання експерту СЛЕД Держмитслужби вказаного висновку.
Щодо дослідження товару позивача.
Відповідачем не надано жодних заперечень викладених в розділі 3 позовної заяви обставин того, що ОСОБА_2 навіть не оглядав об`єкти дослідження та не бачив їх, через що не міг надати обґрунтований висновок з причин, які відносяться до логічних міркувань дієздатної людини та не потребують спеціальних знань.
При цьому, належних та допустимих доказів того, що будь-який експерт оглядав взагалі труби перед складанням висновку СЛЕД Держмитслужби, в матеріалах справи не має.
Так, у листі СЛЕД Держмитслужби від 05.12.2025 №7.17-4/10/8.19/5311 вказано, що огляд товару позивача здійснювався експертом, при цьому доказів цього не має.
У той же час, згідно листа відповідача від 22.12.2025 №7.5-01/15-04/8.19/7223 в його розпорядженні відсутня будь-яка інформація, яка б підтверджувала знаходження 03.12.2025 на території митного поста «Самар» експерта Дніпропетровського управління експертиз та досліджень СЛЕД Держмитслужби, хоча на території всіх митних постів діє спеціальний режим, згідно якого вхід до зони митного контролю можливий виключно з дозволу митного органу.
Дрождь С. проігнорував вимоги виготовленої та затвердженої СЛЕД Держмитслужби в невстановлений законом спосіб робочої інструкції PI-215/37/2024, в якій в розділі 7 «Проведення випробувань» вказано про необхідність зовнішнього огляду та визначення розмірів саме експертом, який проводить дослідження.
Щодо порушення принципу «належного урядування».
З урахуванням викладеного, представник позивача просить задовольнити позовні вимоги товариства з обмеженою відповідальністю «Форпост-М».
05.02.2026 року на адресу суду від представника товариства з обмеженою відповідальністю «Форпост-М» надійшло клопотання, в якому представник позивача зазначив, що ТОВ «Форпост-М» замовлено проведення дослідження способом (мікроструктурного) аналізу зразків товару, що надійшов в контейнерах №MSDU8278180, №MSNU5304238, №MSMU8965120, №TCLU9566804, №MSMU7600723, №MSNU5665708, №UETU6029723.
11.02.2026 року на адресу суду від представника Південно-Східної митниці надійшли заперечення на заяву про стягнення судових витрат, в яких представник відповідача зазначає, що витрати на правничу допомогу не підтверджені належними та достатніми доказами, враховуючи наступне.
Відповідно до ч.2 та ч.3 ст.30 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» від 05.07.2012 № 5076-VI (із змінами) порядок обчислення гонорару (фіксований розмір, погодинна оплата), підстави для зміни розміру гонорару, порядок його сплати, умови повернення тощо визначаються в договорі про надання правової допомоги. При встановленні розміру гонорару враховуються складність справи, кваліфікація і досвід адвоката, фінансовий стан клієнта та інші істотні обставини. Гонорар має бути розумним.
При розгляді питання щодо відшкодування витрат на правничу допомогу, варто взяти до уваги позицію ЄСПЛ у справі «Лавентс проти Латвії».
Верховний Суд, надаючи правову оцінку статті 134 КАС України, у постанові від 08.05.2018 (по справі №810/2823/17) зробив висновок, що надані позивачем первинні документу на підтвердження понесених витрат на професійну правничу допомогу повинні:
- відповідати вимогам первинного документа встановленим вимогам частини другої статті 9 Закону України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні», зокрема, містити посаду особи, відповідальної за здійснення господарської операції і правильність її оформлення та інші дані, що дають змогу ідентифікувати особу, яка брала участь у здійсненні господарської операції;
- зміст послуг (зазначених в договорі про надання правової допомоги та актах) повинен мати посилання на конкретні дії та/або документи вчинені/ складені адвокатом;
- платіжний документ має утримувати в собі належне, повне призначення платежу та відмітки банку його проведення відповідно до «Інструкції про безготівкові розрахунки в Україні в національній валюті», затвердженої Постановою Національного України від 21 січня 2004 №22.
На підставі долучених до матеріалів справи документів, вбачається, що в позовній заяві не було зазначено про понесення витрат на правничу допомогу адвоката.
На підтвердження понесених позивачем у суді першої інстанції витрат, у розмірі 15 000,00 грн. до суду надано копії таких документів: договору про надання правової допомоги від 18.11.2025 р., рахунку від 26.12.2025 р. №1/КТ, інформації щодо руху коштів по рахунку НПД.
Як вбачається з матеріалів справи, відповідно до пункту 1.1 договору про надання правової допомоги від 18.11.2025 року передбачено, що за цим договором адвокат зобов`язується надавати клієнту консультації з питань кримінального, цивільного, господарського, адміністративного, податкового, митного права та інших галузей права, законодавства про адміністративні правопорушення; організовувати ведення претензійно-позовної роботи; надавати клієнту правову допомогу щодо захисту прав та інтересів останнього в судах будь-якої спеціалізації та інстанції, органах державної влади, на підприємствах, в установах, організаціях всіх форм власності та підпорядкування, в тому числі, у органах державної виконавчої служби, правоохоронних та контролюючих органах, Державній митній службі України та її територіальних органах (відокремлених підрозділах).
Відповідно до пункту 2.1 вищевказаного договору, адвокат має всі права, якими наділений клієнт та/або його представник та/або захисник ЦПК України, КПК України, ГПК України, КАС України, КУпАП, Митним кодексом України, Податковим кодексом України, а також іншими кодексами України, законами та підзаконними нормативними актами, що діють на території України, зокрема, правами подавати позов, заяви, їх підписання, подання та підписання відзиву, відповіді на відзив, заперечень, пояснень третьої особи; оскаржувати дії, рішення та бездіяльність органів державної влади, місцевого самоврядування, органів досудового розслідування та прокуратури, рішення, ухвали та постанови місцевих, апеляційних судів та Верховного Суду.
Пунктом 4.2 договору передбачено, що загальна вартість наданих послуг складається з загальної вартості послуг, наданих, відповідно до підписаних Сторонами актів приймання-передачі адвокатських послуг. Клієнт зобов`язаний оплатити прийняті послуги на підставі рахунку, отриманого від адвоката протягом 5 (п`ятьох) робочих днів з моменту отримання рахунку, але виключно після підписання Сторонами акту приймання-передачі послуг.
Наданий до суду разом з заявою від 05.02.2026 рахунок від 26.12.2025 року №1/ КТ не може вважатись актом приймання-передачі наданих адвокатом послуг, виконаних адвокатом, подання якого є необхідною умовою для стягнення витрат на професійну правничу допомогу.
За умовами пункту 2.5 договору на підтвердження факту надання адвокатом клієнту правової допомоги відповідно до умов цього договору складається акт приймання-передачі адвокатських послуг в 3 примірниках, який підписується сторонами.
Подання акту приймання-передачі наданих послуг, виконаних адвокатом та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги, є необхідним для визначення розміру витрат на професійну правничу допомогу з метою розподілу судових витрат.
Отже, доказів здачі адвокатом та прийняття клієнтом наданої правничої допомоги на суму 15 000,00 грн. до заяви не додано.
Визначення в рахунку вартості послуг є домовленостями у правовідносинах адвоката та клієнта, натомість на підтвердження отримання послуг, доцільно надати акт наданих послуг за договором.
Відсутність документального підтвердження надання правової допомоги (договору надання правової допомоги, акту прийому-передачі виконаних робіт, платіжних доручень на підтвердження фактично понесених витрат клієнтом, тощо) є підставою для відмови у задоволенні заяви про розподіл судових витрат у зв`язку з недоведеністю їх наявності.
Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 20.07.2021 у справі № 922/2604/20.
Отже, оскільки відсутні докази, що підтверджують передачу клієнту наданої адвокатом правничої допомоги, зважаючи на вищезазначені приписи КАС України та положення договору про надання правничої допомоги від 18.11.2025 року в їх сукупності, надані документи щодо визначення вартості наданих послуг є такими, що суперечать вищевказаним нормам законодавства, а відтак, є необґрунтованими вимоги про стягнення витрат на правничу допомогу 15 000,00 грн.
13.02.2026 року на адресу суду від представника Південно-Східної митниці надійшли заперечення на відповідь на відзив, в яких представник відповідача за результатами розгляду та в порядку статті 164 Кодексу адміністративного судочинства України надає заперечення на відповідь на відзив, в яких викладає свої пояснення, міркування та аргументи щодо наведених представником позивача у відповіді на відзив пояснень, міркувань та аргументів і мотиви їх визнання або відхилення.
Згідно Порядку роботи митних органів при вирішенні питань класифікації товарів, що переміщуються через митний кордон України затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 30.02.2012 року №650 «Про затвердження Порядку роботи митних органів при вирішенні питань класифікації товарів, що переміщуються через митний кордон України» із змінами і доповненнями, внесеними наказом Міністерства фінансів України від 23 грудня 2022 року №455 (враховуючи зміни, внесені наказом Міністерства фінансів України від 28 лютого 2023 року №112) у графі 5 Рішення надається обґрунтування класифікації товару у коді товару згідно з УКТЗЕД, зазначеному у графі 6 Рішення, у тому числі з посиланням на відповідні положення нормативно-правових актів з питань класифікації товарів, Основні правила інтерпретації УКТЗЕД, відповідні примітки до розділів та груп, пояснення до товарних позицій УКТЗЕД тощо.
- посилання на відповідні положення нормативно-правових актів з питань класифікації товарів, Основні правила інтерпретації УКТЗЕД, відповідні примітки до розділів та груп, пояснення до товарних позицій УКТЗЕД, а саме:
Закон України від 19.10.2022 № 2697-ІХ "Про Митний тариф України", УКТЗЕД, Пояснення до Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності, затверджені наказом Держмитслужби від 14.12.2022 №543. Наказ Міністерства фінансів України від 30.02.2012 № 650, із змінами, внесеними згідно з наказом Міністерства фінансів України від 23.12.2022 №455;
- обґрунтування класифікації товару у коді товару згідно з УКТЗЕД, а саме:
Визначені характеристики товарів характерні для гарячедеформованих (гарячекатаних/гарячетягнутих) труб.
Дослідження виконані відповідно до компетенції та експертних можливостей Дніпропетровського управління експертиз та досліджень СЛЕД Держмитслужби.
Визначені в результаті дослідження показники не відповідають інформації, зазначеній у гр. 31 МД в частині «холоднотягнуті».
Відповідно до додаткових пояснень до товарних категорій 73043982, 73043983 та 73043988 - ця товарна категорія включає безшовні сталеві труби, одержувані, зазвичай, прошиванням і гарячим прокатуванням або прошиванням і гарячим волочінням; їх зазвичай називають "заготовками". Вони призначаються для перетворення на труби інших профілів і з іншою товщиною стінки за зменшених допусків на розміри. Вони постачаються з грубо відрізаними кінцями і зачищеними, але без іншої кінцевої обробки. Їхні зовнішні та внутрішні поверхні шорсткі і не очищені від окалини. Вони не покриті оливами, не мають цинкового або фарбового покриття.
Відтак, матеріали справи, а саме оскаржуване Рішення щодо класифікації товарів, спростовує доводи представника позивача щодо відсутності обґрунтування на момент прийняття рішення.
На думку представника відповідача, матеріали справи в сукупності підтверджують позицію митниці щодо класифікації товару та наявності обґрунтувань у митного органу під час прийняття оскаржуваного рішення.
А отже, текст рішення містить обґрунтування класифікації товару з посиланням на відповідні положення нормативно-правових актів.
У матеріалах справи наявні необхідні підтверджуючі документи щодо надання ОСОБА_2 права на самостійне проведення досліджень (аналізів, експертиз), підготовки висновків та який є посадовою особою Дніпропетровського управління експертиз та досліджень СЛЕД Держмитслужби і має відповідні повноваження відповідно до посадових обов`язків.
Повноваження щодо класифікації товарів належать до виключної компетенції митних органів.
Китайський виробник «LEADER STEEL GROUP LIMITED», який є стороною контракту від 01.09.2023 №LS-010923, здійснює експорт різних видів труб.
Митне оформлення здійснюється відповідно до норм митного законодавства кожної окремої партії товарів.
Згідно Положення про митні декларації, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 21.05.12 №450 митна декларація заповнюється на партію товарів (пункт 17 Положення).
Партією товарів вважаються товари, що переміщуються через митний кордон України від одного відправника на адресу одного одержувача за одним товарно-транспортним документом на перевезення (пункт 19 Положення).
З урахуванням викладеного, представник відповідача просить відмовити в задоволенні позовних вимог товариства з обмеженою відповідальністю «Форпост-М».
17.02.2026 року на адресу суду від представника Південно-Східної митниці надійшли заперечення на клопотання від 05.02.2026 року, в яких представник відповідача щодо кваліфікації експерта, зазначає наступне.
Порядок відбору проб та зразків передбачено главою 50 Митного кодексу України.
Відповідно до наданого представником позивача Акту відбору зразків від 17.12.2025 процедура відбору зразків здійснена 17.12.2025 року, тобто після здійснення митного оформлення та без участі посадових осіб митного органу.
Відбір зразків здійснено представником ТОВ «Бюро незалежної судової експертизи України» Ковзелем М. одноособово.
У матеріалах справи вже знаходиться «Висновок спеціаліста б/н від 27.11.2025 20 арк.», виданий Ковзелем М.
Той факт, що проби та зразки, відібрані представником ТОВ «Бюро незалежної судової експертизи України» Ковзелем М. 17.12.2025 (після випуску товару у вільний обіг) є неналежним доказом у справі.
Статтями 73-75 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування; достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи; суд не бере до уваги докази, які одержані з порушенням порядку, встановленого законом.
Товар, відібраний позивачем за актом від 17.12.2025 року, після випуску товару у вільний обіг не відповідає вищевказаним приписам, оскільки його неможливо ідентифікувати за спірною партією товару, оскільки за цей час він міг бути проданий, замінений, підданий переробці або іншим діям.
Відповідно до Реєстру атестованих судових експертів, розміщеному на офіційному сайті Міністерства юстиції України, діюче свідоцтво експерта Ковзеля Максима Анатолійовича містить індекс та вид експертної спеціальності: 8.4 Дослідження нафтопродуктів і пально-мастильних матеріалів. Інші свідоцтва анульовані.
Відповідно до статті 74 Кодексу адміністративного судочинства України суд не бере до уваги докази, які одержані з порушенням порядку, встановленого законом. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.
З урахуванням викладеного, представник відповідача вважає, що позивачем не дотримано законодавчих вимог, які регламентують порядок проведення експертизи.
18.02.2026 року на адресу суду від представника товариства з обмеженою відповідальністю «Форпост-М» надійшли пояснення, в яких представник позивача, ознайомившись з запереченнями відповідача, зазначає наступне.
Встановлені істотні порушення вимог законодавства, нормативних документів та методичних засад у галузі дослідження способу прокатки труб.
Експертиза це дослідження на основі спеціальних знань, незалежно від того, чи є воно предметом судового розгляду чи проводиться поза його межами.
Згідно загальновизнаної термінології, саме повнота дослідження, тобто неухильне дотримання методів дослідження, забезпечує надійність та достовірність висновків.
У переліку методичних матеріалів, що використовувалась при проведенні дослідження, зазначені 2 робочі інструкції, розроблені самою СЛЕД.
При цьому, згідно положень ст.19 «Юридична сила та ієрархія нормативно-правових актів» Закону України «Про правотворчу діяльність», державні стандарти України (ДСТУ) мають вищу юридичну силу за робочі інструкції та методичні рекомендації міністерств, тому в разі розбіжності між ДСТУ і робочою інструкцією саме ДСТУ має пріоритет застосування при оцінці характеристик товару/властивостей виробу, оскільки встановлює технічні вимоги до нього.
З огляду п.11 Висновку СЛЕД, експертом наведені геометричні розміри досліджуваних труб у табличній частині висновку.
Експертом безпідставно не враховано те, що відповідно до пункту 5.4 та таблиці 2 розділу 6 «Технічні вимоги» ДСТУ 8939:2019, граничні відхилення за зовнішнім діаметром і товщиною стінки холоднодеформованих труб визначаються залежно від номінальних розмірів і класу точності виготовлення.
Аналіз виміряних значень, наведених у таблиці Висновку СЛЕД, свідчить, що навіть за цими даними параметри труб перебувають у межах допустимих відхилень, установлених ДСТУ 8939:2019, однак ця обставина експертом не була належним чином оцінена та досліджена.
Згідно з технологією виробництва безшовних труб:
- гарячедеформовані труби мають обмеження щодо мінімальної товщини стінки та співвідношення «діаметр/товщина»;
- тонкостінні труби з високою точністю розмірів, як правило, виготовляються шляхом холодної деформації (волочіння, холодної пільгерної прокатки).
Таким чином, сам факт існування труб із зазначеними геометричними параметрами ставить під сумнів можливість їх виготовлення гарячедеформованим способом.
Промислова практика передбачає, що труби малих діаметрів отримують після холодної деформації, із заготовки гарячедеформованої, гаряча деформація (прошивка, розкатка, редукування):
потребує масивної заготовки;
має обмеження по мінімальному діаметру через стабільність процесу;
не забезпечує потрібну точність для малих діаметрів.
Дослідницька частина Висновку СЛЕД не містить даних щодо відібрання зразків з кожного типорозміру для проведення детального дослідження внутрішньої поверхні труб. Таким чином, при проведенні експертизи не доведений факт якості внутрішньої поверхні труб.
Суттєвим є те, що наявність корозійних уражень на поверхні труб не є ознакою їх виготовлення гарячедеформованим способом та не свідчить про невідповідність холоднодеформованим трубам.
Наявність видимої окалини по краю, відсутність вираженого полірування торця не передбачені стандартами в якості критеріїв визначення способу виготовлення труб і не можуть бути підставою для віднесення їх до гарячедеформованих.
Присутність окалини на поверхні холоднодеформованих труб прямо передбачено в тексті ДСТУ 8939:2019 зокрема, в п.6.3 зазначено, що наявність окалини є допустимою, якщо вона не виводить товщину стінок за мінусові відхилення.
У пункті 6.4 ДСТУ 8939:2019 вказано, що за замовчуванням окалина присутня на поверхні холоднодеформованих труб і може бути видалена за вимогою клієнта.
У пункті 6.3. ДСТУ 8939:2019 наведено вичерпний перелік дефектів поверхні холоднодеформованих труб які є недопустимими, а саме - тріщини, плени, розривини, раковини та закати.
Дефекти поверхні, що перелічені у Висновку СЛЕД (вдави, вм`ятини, виїмки), не входять до цього переліку.
Окрім цього, згідно пункту 4.18 та пункту 4.19 ДСТУ 2680-94 «Труби безшовні катані із сталей і сплавів. Терміни та визначення дефектів поверхні», такі дефекти, як вдави, вм`ятини, виїмки притаманні всім видам катаних труб та не можуть використовуватися в якості критерія визначення їх способу виготовлення.
Окремо, необхідно відмітити некоректність використання експертом «лампаси» та «сідина», а саме невірної інтерпретації їх ролі у визначенні способу виробництва труб.
Згідно ДСТУ 2680-94 «Труби безшовні катані із сталей і сплавів. Терміни та визначення дефектів поверхні», лампаси та сідина є одними з різновидів дефектів, описаних у пункті 4.12 та пункті 4.8 даного ДСТУ, які можуть виникнути на поверхні труб внаслідок недотримання технології прокатування або використання неякісного інструменту.
Враховуючи викладене, наявність або відсутність таких дефектів на поверхні труб не може використовуватися як критерій визначення способу виготовлення труб.
Також не можуть використовуватися в якості критеріїв визначення способу виготовлення труб спіральні (гвинтові) сліди від валків на поверхні труб, з огляду на наступне.
Гвинтовий слід - дефект поверхні, який являє собою виступи та заглиблення, що періодично повторюються, розташовані вздовж гвинтової лінії, котрі можуть утворюватися під час прокатування труб на правильних станах, які використовуються як при виробництві гарячодеформованих, так і холоднодеформованих труб.
Даний дефект описаний в пункті 4.20 ДСТУ 2680-94 «Труби безшовні катані із сталей і сплавів. Терміни та визначення дефектів поверхні».
Дані про те, що труби пройшли термообробку, містяться в сертифікаті якості на товар.
ДСТУ 8939:2019 та ДСТУ 2680-94 не встановлюють вимог до кольору поверхні труб і не передбачають використання кольору як критерію оцінки якості або способу виготовлення труб.
Сірий матовий колір поверхні труб не є нормативною ознакою, що дозволяє ідентифікувати спосіб деформації.
Водночас, зазначений колір відповідає стану металу після термічної обробки (підтверджується сертифікатом якості) та не може використовуватися для формування технологічних висновків поза межами вимог стандартів.
Відповідно до ISO 4287 параметри шорсткості поверхні (Ra, Rz) є кількісними параметрами профілю поверхні, а згідно з ISO 4288 їх визначення здійснюється виключно шляхом профілометричних вимірювань із застосуванням спеціалізованого вимірювального обладнання.
Візуальний (органолептичний) огляд не передбачений зазначеними стандартами як метод визначення параметрів шорсткості та не може використовуватися для встановлення їх значень або для формування технологічних висновків.
З урахуванням викладеного, представник позивача просить задовольнити позовні вимоги товариства з обмеженою відповідальністю «Форпост-М».
24.02.2026 року на адресу суду від представника Південно-Східної митниці надійшли заперечення на пояснення від 17.02.2026 року, в яких представник відповідача зазначає наступне.
У поясненнях від 17.02.2026 позивач зазначає, що труби відповідають стандарту труб GB/T8162-2018, який є державним стандартом Китайської Народної Республіки для безшовних сталевих труб та надає до суду цей стандарт з перекладом.
Разом з декларацією було надано лист виробника б/н від 22.07.2025 року, в якому лише зазначалось про вказаний стандарт.
Однак, за результатами розгляду наданого до суду китайського стандарту можливо прийти до висновку, що стандарт GB/T8162-2018 «Безшовні труби для конструкційних цілей» можуть бути як гарячекатані, так і холоднодеформовані.
Стандарти визначають типорозміри труб, марки сталі, однак зазначені стандарти не визначають методи виробництва різних видів труб, які є визначальними характеристиками для прийняття класифікаційних рішень та встановлення коду товару згідно УКТ ЗЕД.
Щодо висновку СЛЕД та положень ДСТУ.
Під час дослідження та складання Висновку СЛЕД не були проаналізовані положення національних стандартів України.
У додаткових поясненнях до товарних категорій 73043982, 73043983, 73043988 зазначено, що ця товарна категорія включає безшовні сталеві труби, одержувані, зазвичай, прошиванням і гарячим прокатуванням або прошиванням і гарячим волочінням; їх зазвичай називають "заготовками". Вони призначаються для перетворення на труби інших профілів і з іншою товщиною стінки за зменшених допусків на розміри. Вони постачаються з грубо відрізаними кінцями і зачищеними, але без іншої кінцевої обробки. Їхні зовнішні та внутрішні поверхні шорсткі і не очищені від окалини. Вони не покриті оливами, не мають цинкового або фарбового покриття.
02.03.2026 року на адресу суду від представника ТОВ «Форпост-М» надійшло клопотання про долучення до матеріалів справи - висновку експертного дослідження ТОВ «Бюро незалежної судової експертизи України» №15-12-01/2025 від 26.02.2026 року.
Відповідно до висновку експерта, фрагменти труб за способом виготовлення є холоднодеформованими, що підтверджується результатами структурно - фазового (металографічного) дослідження та відповідають вимогам ДСТУ 8939:2019 «Труби сталеві безшовні холоднодеформовані. Технічні умови».
Дослідивши письмові докази, наявні в матеріалах справи в їх сукупності, проаналізувавши норми чинного законодавства України, суд встановив наступні обставини.
У графі 33 «код товару»» ЕМД декларантом заявлено код товару 7304 31 80 90, згідно з УКТ ЗЕД.
З метою встановлення характеристик, визначальних для класифікації заявленого до митного оформлення товару згідно з УКТЗЕД, посадовою особою митниці направлено запит про проведення досліджень (аналізу, експертизи) до Дніпропетровського управління експертиз та досліджень Держмитслужби.
Рішення прийняте з урахуванням висновку Дніпропетровського управління експертиз та досліджень СЛЕД Держмитслужби від 05.12.2025 №-0461.

Оформлення вищевказаного товару декларантом було здійснено та випущено у вільний обіг за митною декларацією №24UA415U3 від 12.12.2025 року, з урахуванням рішення щодо класифікації товарів №25UA9-КТ від 09.12.2025 року.

Товариство з обмеженою відповідальністю «Форпост-М» вважає протиправним та таким, що підлягає скасуванню, рішення Південно-Східної митниці щодо класифікації товарів від 09.12.2025 року №25UA9-КТ, оскільки відповідачем не були проаналізовані положення національних стандартів ДСТУ 8938:2019 «Труби сталеві безшовні гарячедеформовані. Технічні умови» та ДСТУ 8939:2019 «Труби сталеві безшовні холоднодеформовані. Технічні умови», не були залучені спеціалісти з металознавства для встановлення визначальних характеристик способу виготовлення товарів, крім того, відповідачем не взяті до уваги подані позивачем документи на підтвердження того, що він придбав холоднотягнуті труби, що визначено пунктом 1.1 контракту №LS-010923 та сертифікатом якості № L250720-1 від 01.09.2023 (зазначений стандарт труб GB/T 8162 2018), у зв`язку з чим представник позивача звернувся до суду з цим позовом.

Вирішуючи позовні вимоги по суті, суд виходить з наступного.

Відповідно до частини 2 статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно Митного кодексу України митні органи здійснюють контроль правильності класифікації товарів, поданих до митного оформлення, згідно з УКТ ЗЕД.

За частинами 3-5 статті 69 Митного кодексу України на вимогу посадової особи митного органу декларант або уповноважена ним особа зобов`язані надати усі наявні відомості, необхідні для підтвердження заявлених ними кодів товарів, поданих до митного оформлення, а також зразки таких товарів та/або техніко-технологічну документацію на них.

У разі виявлення під час митного оформлення товарів або після нього порушення правил класифікації товарів митний орган має право самостійно класифікувати такі товари.

Для цілей класифікації товарів під складним випадком класифікації товару розуміється випадок, коли у процесі контролю правильності заявленого декларантом або уповноваженою ним особою коду товару виникають суперечності щодо тлумачення положень УКТ ЗЕД, вирішення яких потребує додаткової інформації, спеціальних знань, проведення досліджень тощо.

Для цілей класифікації товарів під товарами з ідентичними характеристиками розуміються товари, які мають однакові характерні для них ознаки (фізичні характеристики, хімічний склад, призначення та порядок застосування тощо) і відмінності між цими товарами не впливають на характеристики, визначальні для класифікації таких товарів за одним класифікаційним кодом згідно з УКТ ЗЕД.

Відповідно до п. 2, 3 розділу III Порядку роботи відділу митних платежів, підрозділу митного оформлення митного органу та митного поста при вирішенні питань класифікації товарів, що переміщуються через митний кордон України, затвердженого наказом Міністерства фінансів України 30 травня 2012 року № 650, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 2 липня 2012 року за №1085/21397, посадові особи ПМО чи митного поста, ВМП здійснюють контроль правильності класифікації товарів під час проведення митних формальностей при митному оформленні товарів. Обсяг контролю, достатнього для забезпечення додержання правил класифікації товарів при митному оформленні, визначається на основі результатів застосування системи управління ризиками. Рішення приймається за результатами класифікації товарів згідно з УКТЗЕД у разі необхідності зміни задекларованого коду товару згідно з УКТЗЕД, у тому числі за результатами спрацювання автоматизованої системи аналізу та управління ризиками у складних випадках митних формальностей.

Пунктом 4 Порядку передбачено, що контроль правильності класифікації товарів здійснюється шляхом перевірки відповідності, зокрема: опису товару в митній декларації процедурі декларування згідно з вимогами статті 257 Кодексу; відомостей про товар та коду товару згідно з УКТЗЕД, заявлених у митній декларації, відомостям про товар (найменування, опис, визначальні характеристики для класифікації товарів тощо), зазначеним у наданих для митного контролю документах, шляхом перевірки дотримання вимог Основних правил інтерпретації УКТЗЕД, з урахуванням Пояснень до УКТЗЕД, рекомендацій, розроблених центральним органом виконавчої влади у сфері митної справи відповідно до вимог статті 68 Кодексу.

Відповідно до пункту 4 Порядку роботи відділу митних платежів, підрозділу митного оформлення митного органу та митного поста при вирішенні питань класифікації товарів, що переміщуються через митний кордон України, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 30.05.2012 № 650 (зареєстровано в Міністерстві юстиції України 02 липня 2012 р. за № 1085/21397), контроль правильності класифікації товарів здійснюється шляхом перевірки відповідності: опису товару в митній декларації процедурі декларування згідно з вимогами статті 257 Кодексу; відомостей про товар та коду товару згідно з УКТ ЗЕД, заявлених у митній декларації, відомостям про товар (найменування, опис, визначальні характеристики для класифікації товарів тощо), зазначеним у наданих для митного контролю документах, шляхом перевірки дотримання вимог Основних правил інтерпретації УКТ ЗЕД, з урахуванням Пояснень до УКТ ЗЕД, рекомендацій, розроблених центральним органом виконавчої влади у сфері митної справи відповідно до вимог статті 68 Кодексу; заявленого коду товару відомостям, наведеним у базі даних "Класифікаційні рішення" програми "Інспектор 2006" ЄАІС.

При цьому така відповідність поділяється на три категорії: а) ідентичні товари; б) подібні (аналогічні) товари; в) товари, які не підпадають під вимоги підпунктів "а" та "б" абзацу четвертого цього пункту, але мають схожі: характеристики, які є визначальними для класифікації товару; призначення або принцип дії яких є основним для класифікації товару; перевірки відповідності заявленого опису товару та коду товару згідно з УКТ ЗЕД відомостям, наведеним у ПРК, у разі якщо до митного контролю та митного оформлення разом з пакетом документів надається ПРК.

Згідно з пунктом 9 цього Порядку, якщо для вирішення питання класифікації товару виникає потреба в спеціальних знаннях з різних галузей науки, техніки, мистецтвознавства тощо або у використанні спеціального обладнання і техніки, то митний орган може звернутися до спеціалізованого митного органу з питань експертного забезпечення або до іншої експертної установи (організації).

Залучення спеціалізованого митного органу з питань експертного забезпечення або іншої експертної установи (організації) здійснюється у разі: виникнення необхідності ідентифікації або лабораторної перевірки характеристик товарів, визначальних для їх класифікації; виникнення складних питань при класифікації товарів згідно з УКТ ЗЕД, вирішення яких потребує експертних досліджень.

Відповідно до підпункту 3 пункту 4 Положення про Спеціалізовану лабораторію з питань експертизи та досліджень Міндоходів, затвердженого наказом Міністерства доходів і зборів України від 29.05.2013 №133 Спеціалізована лабораторія відповідно до покладених на неї завдань: проводить дослідження (аналізи, експертизи) проб (зразків) товарів у рамках процедур податкового, митного контролю та оформлення з метою встановлення характеристик, визначальних для: ідентифікації (визначення складу, фізичних, фізико-хімічних характеристик тощо) товарів; класифікації товарів згідно з УКТ ЗЕД; перевірки задекларованої митної вартості товарів; встановлення країни походження товарів; встановлення належності товарів до таких, що містять наркотичні засоби, психотропні речовини, їх аналоги, прекурсори, сильнодіючі чи отруйні речовини; встановлення (перевірки) достовірності даних, зазначених у сертифікаті про походження товару з України.

З метою забезпечення належного рівня участі України в міжнародних торговельно-економічних відносинах та наближення нормативно-правової бази України до системи загальновизнаних норм міжнародного права Указом Президента України від 17.05.2002 № 466/2002 було постановлено приєднатися до Міжнародної конвенції про Гармонізовану систему опису та кодування товарів від 14 червня 1983 року.

Згідно з пунктом «а» статті 3 Міжнародної конвенції про Гармонізовану систему опису та кодування товарів (дата підписання 14.06.1983), що є частиною національного законодавства, Договірна Сторона Конвенції зобов`язується, що її митно-статистичні номенклатури будуть знаходиться відповідно до Гармонізованої системи з моменту набуття чинності справжньої Конвенції по відношенню до цієї Сторони. Тим самим вона зобов`язується по відношенню до своєї номенклатури митних тарифів і статистичної номенклатури: використовувати всі товарні позиції і субпозиції Гармонізованої системи, а також цифрові коди, що відносяться до них, без яких-небудь доповнень або змін; застосовувати основні правила класифікації для тлумачення Гармонізованої системи, а також всі примітки до розділів, груп і субпозицій і не змінювати об`єм розділів, груп, товарних позицій і субпозицій Гармонізованої системи; дотримуватись порядку кодування, прийнятому в Гармонізованій системі.

Згідно з нормами пункту 5 статті 4 Міжнародної конвенції про Гармонізовану систему опису та кодування товарів країна, що розвивається, яка частково застосовує Гармонізовану систему відповідно до положень цієї статті, стаючи Договірною Стороною, може повідомити Генерального Секретаря, що вона офіційно зобов`язується застосовувати шестизначну Гармонізовану систему в повному обсязі через три роки, з дати, з якої ця Конвенція набирає чинності.

Товарний код за Гармонізованою системою побудовано на шести знаках, тому всі коди товарних номенклатур, які базуються на Гармонізованій системі, співпадають на рівні перших шести знаків. Кожні 5 років у Гармонізовану систему вносяться зміни. На даний час діючою версією Гармонізованої системи є видання 2022 року.

Для класифікації (кодування) товарів при митному оформленні використовують Митний тариф України, який систематизовано згідно з Українською класифікацією товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТЗЕД), складеною на основі

Гармонізованої системи опису та кодування товарів, та затверджено Законом України від 19.10.2022 року №2697-ІХ «Про Митний тариф України». Структура десятизнакового цифрового кодового позначення товарів в УКТ ЗЕД включає код групи (перші два знаки), товарної позиції (перші чотири знаки), товарної підпозиції (перші шість знаків), товарної категорії (перші вісім знаків), товарної підкатегорії (десять знаків).

Структура десятизначного коду товару в УКТЗЕД:

Група - 1, 2 цифра коду,

Товарна позиція - 3, 4 цифра коду,

Товарна підпозиція - 5, 6 цифра коду,

Товарна категорія - 7, 8 цифра коду,

Товарна підкатегорія - 9, 10 цифра коду.

Згідно з розділом «Особливість застосування Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності» Закону України «Про Митний тариф України» якщо в Українській класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності, складений на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів і Комбінованої номенклатури Європейського Союзу, виявлено неточності перекладу з офіційної мови оригіналу українською мовою назв позицій, підпозицій, а також текстів приміток до розділів, груп, позицій, підпозицій та додаткових приміток, за основу приймаються тексти офіційних видань Гармонізованої системи опису та кодування товарів і Комбінованої номенклатури Європейського Союзу.

Згідно з пунктом 51 Порядку ведення УКТ ЗЕД з метою забезпечення однакового застосування всіма митними органами правил класифікації товарів рішення щодо класифікації товарів згідно з УКТ ЗЕД та рішення щодо зобов`язуючої інформації з питань класифікації товарів приймаються митними органами з урахуванням підходів до класифікації окремих товарів згідно з Комбінованою номенклатурою, закріплених у відповідних актах права Європейського Союзу (acquis ЄС), за умови, що такі підходи не суперечать положенням Міжнародної конвенції про Гармонізовану систему опису та кодування товарів.

Перелік актів права Європейського Союзу (acquis ЄС) з питань класифікації окремих товарів згідно з Комбінованою номенклатурою оприлюднюється та актуалізується Держмитслужбою на її офіційному веб-сайті. Такий перелік має містити: назву акта права Європейського Союзу (acquis ЄС), код (на рівні 8 знаків) та опис товару, зазначений у такому акті.

Згідно з пунктом 7 Порядку ведення УКТ ЗЕД за поданням центральних органів виконавчої влади Держмитслужба приймає рішення щодо можливості деталізації товарів в УКТЗЕД на національному рівні (далі - рішення щодо можливості деталізації товарів) з урахуванням загальноприйнятих правил класифікації товарів у Гармонізованій системі. Така деталізація проводиться на рівні дев`ятого і десятого знаків товарного коду з метою забезпечення захисту національного товаровиробника шляхом вжиття заходів з тарифного та інших видів регулювання зовнішньоекономічної діяльності та вдосконалення статистичного обліку.

Згідно з пунктом 8 Порядку ведення УКТ ЗЕД рішення щодо можливості деталізації товарів приймається на підставі інформації, яка надається Держмитслужбі центральними органами виконавчої влади і містить:

1. обґрунтування потреби проведення деталізації товарів в УКТЗЕД на національному рівні;

2. код товару, що деталізується на національному рівні, згідно з УКТЗЕД;

3. текстовий опис товарів, для яких в УКТЗЕД виділяються окремі коди;

4. відомості про походження, склад, призначення, галузь використання товару тощо;

5. характерні ознаки, які відрізняють товар, що деталізується на національному рівні, від інших подібних товарів.

До зазначеної інформації додається нормативно-технічна документація на товар з визначенням показників, за якими проводиться ідентифікація товару, що деталізується на національному рівні.

Згідно з пунктом 9 Порядку ведення УКТ ЗЕД якщо Держмитслужбою визнано можливим проведення деталізації товарів, у рішенні щодо можливості деталізації товарів зазначаються:

1) коди товарів, що деталізовані на національному рівні, згідно з УКТЗЕД;

2) текстовий опис товарів, що деталізовані на національному рівні;

3) додаткова примітка України стосовно класифікації товарів, що деталізовані на національному рівні (у разі потреби);

4) одиниці виміру та обліку товарів, що деталізовані на національному рівні.

УКТЗЕД складається на основі Гармонізованої системи Всесвітньої митної організації з урахуванням Комбінованої номенклатури Європейського Союзу.

УКТЗЕД - це систематизований перелік товарів, який складається з кодів товарів та найменувань для цих кодів. Як уже зазначалось вище, в УКТ ЗЕД товари систематизовано за розділами, групами, товарними позиціями, товарними підпозиціями, найменування і цифрові коди яких уніфіковано з Гармонізованою системою.

Для докладнішої товарної класифікації використовується сьомий, восьмий, дев`ятий та десятий знаки цифрового коду. Структура десятизнакового цифрового кодового позначення товарів в УКТ ЗЕД включає код групи (перші два знаки), товарної позиції (перші чотири знаки), товарної підпозиції (перші шість знаків), товарної категорії (перші вісім знаків), товарної підкатегорії (десять знаків). Наразі, УКТЗЕД побудована на основі ГС 2017 року і Комбінованої номенклатури, з урахуванням зобов`язань в рамках СОТ на рівні перших шести знаків (офіційне видання ВМО) і Комбінованої номенклатури Європейського Союзу на рівні сьомого і восьмого знаків (Official Journal of the European Communities, L 294 від 28.10.2016, vol. 59), з урахуванням зобов`язань в рамках СОТ.

Судом встановлено, що 28.11.2025 року товариством з обмеженою відповідальністю «Форпост-М» до митного контролю та митного оформлення було надіслано засобами електронного зв`язку згідно зі статтею 257 Митного кодексу України митну декларацію в режимі ІМ 40 за №25UA36U7 на товар відповідно опису, наведеного в гр.31:

«Вироби з чорних металів: труби сталеві, безшовні, гарячедеформовані (гарячекатані/гарячетягнуті), круглого поперечного перерізу, з зовнішнім діаметром не більш як 168,3 мм, без покриття, розміром (діаметр х товщина стінки х довжина, мм): 57х5х12000мм, сталь 20 - 12020кг; 57х6х12000мм, сталь 20 - 11526кг; 60х4х12000мм, сталь 20 - 9878кг; 60х5х12000мм, сталь 20 - 9990кг; 60х6х12000мм, сталь 20 - 9970кг; 70х4х12000мм, сталь 20 - 9448кг; 73х4х12000мм, сталь 20 - 9950кг; 73х5х12000мм, сталь 20 - 10993кг; 73х6х12000мм, сталь 20 - 9860кг; 76х4х12000мм, сталь 20 - 22907кг; 76х6х12000мм, сталь 20 - 19938кг; 89х4х12000мм, сталь 20 - 15460кг; 89х5х12000мм, сталь 20 - 19920кг; 89х6х12000мм, сталь 20 - 19950кг. Хімічний склад: вміст С 0.2-0.22%, вміст Cr 0.012-0.014%, вміст Ni 0.009-0.011%.» Загально-цивільного використання, не для військового призначення. Не належать до товарів подвійного використання, що можуть використовуватись у створенні звичайних видів озброєнь, військової чи спеціальної техніки та створення ракетної зброї.».

У графі 33 «код товару» ЕМД декларантом заявлено код товару 7304 31 80 90, згідно з УКТ ЗЕД.

З метою встановлення характеристик, визначальних для класифікації заявленого до митного оформлення товару згідно з УКТЗЕД, посадовою особою митниці, направлено запит про проведення досліджень (аналізу, експертизи) до Дніпропетровського управління експертиз та досліджень Держмитслужби.

05.12.2025 Дніпропетровським управлінням експертиз та досліджень Спеціалізованої лабораторії з питань експертизи та досліджень Держмитслужби за результатами опрацювання запиту відповідача (поданий з метою визначення характеристик товару, визначальних для класифікації згідно з УКТЗЕД), складений висновок № -0461, згідно якого визначені характеристики вказаних товарів характерні для гаряче деформованих (гарячекатаних/гарячетягнутих) труб.

Наказом Міністерства фінансів України від 30.02.2012 №650 «Про затвердження Порядку роботи митних органів при вирішенні питань класифікації товарів, що переміщуються через митний кордон України», із змінами, внесеними згідно з наказом Міністерства фінансів України від 23.12.2022 №455 визначено, що класифікація товару - визначення коду товару відповідно до вимог Основних правил інтерпретації УКТЗЕД, передбачених Законом України "Про Митний тариф України" з урахуванням Пояснень до УКТ ЗЕД, рішень Комітету з Гармонізованої системи опису та кодування товарів Всесвітньої митної організації, методичних рекомендацій щодо класифікації окремих товарів згідно з вимогами УКТЗЕД, розроблених центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну митну політику відповідно до вимог Митного кодексу України (далі - Кодекс), до початку переміщення товару через митний кордон України, під час митного оформлення та після завершення митного оформлення.

Визначальними чинниками для зміни коду вищевказаного товару та його класифікації в товарній підкатегорії згідно з УКТЗЕД стали: висновок Дніпропетровського управління експертиз та досліджень СЛЕД Держмитслужби від 05.12.2025 №-0461, основні правила інтерпретації УКТЗЕД, пояснення до товарних позицій 7304 УКТЗЕД та додаткові пояснення до товарних категорій 73043982, 73043983 та 73043988 УКТЗЕД.

Враховуючи висновок СЛЕД від 05.12.2025 №-0461, основні правила інтерпретації УКТЗЕД, пояснення до товарної позиції 7304 УКТЗЕД, додаткові пояснення до товарних категорій 73043982, 73043983 та 73043988 УКТЗЕД, правила 1 та 6 Основних правил інтерпретації УКТЗЕД, а також враховуючи, що безшовні труби гаряче деформовані (гарячекатані/гарячетягнуті), круглого поперечного перерізу, з заліза або нелегованої сталі з зовнішнім діаметром не більш як 168,3 мм, без покриття розглядаються у товарній підкатегорії згідно з УКТЗЕД, прийнято рішення щодо класифікації товарів від 09.12.2025 року №25UA9-КТ відповідно до якого товар «Вироби з чорних металів: труби сталеві, безшовні, гарячедеформовані (гарячекатані/гарячетягнуті), круглого поперечного перерізу, з зовнішнім діаметром не більш як 168,3 мм, без покриття, розміром (діаметр х товщина стінки х довжина, мм): 57х5х12000мм, сталь 20 - 12020кг; 57х6х12000мм, сталь 20 - 11526кг; 60х4х12000мм, сталь 20 - 9878кг; 60х5х12000мм, сталь 20 - 9990кг; 60х6х12000мм, сталь 20 - 9970кг; 70х4х12000мм, сталь 20 - 9448кг; 73х4х12000мм, сталь 20 - 9950кг; 73х5х12000мм, сталь 20 - 10993кг; 73х6х12000мм, сталь 20 - 9860кг; 76х4х12000мм, сталь 20 - 22907кг; 76х6х12000мм, сталь 20 - 19938кг; 89х4х12000мм, сталь 20 - 15460кг; 89х5х12000мм, сталь 20 - 19920кг; 89х6х12000мм, сталь 20 - 19950кг. Хімічний склад: вміст С 0,2-0,22%, вміст Сr 0,012-0,014%, вміст №0.009-0.011%» класифіковано в товарній підкатегорії згідно УКТЗЕД (Антидемпінгове мито - 51,52%).

Крім того, відповідно до товарних категорій 73043982, 73043983 та 73043988 - ця товарна категорія включає безшовні сталеві труби, одержувані, зазвичай, прошиванням і гарячим прокатуванням або прошиванням і гарячим волочінням; їх зазвичай називають заготовками. Вони призначаються для перетворення на труби інших профілів і з іншою товщиною стінки за зменшених допусків на розміри. Вони постачаються з грубо відрізаними кінцями і зачищеними, але без іншої кінцевої обробки. Їхні зовнішні та внутрішні поверхні шорсткі і не очищені від окалини. Вони не покриті оливами, не мають цинкового або фарбового покриття.

Статтею 108 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що висновок експерта для суду не має заздалегідь встановленої сили і оцінюється судом разом із іншими доказами за правилами, встановленими статтею 90 цього Кодексу. Відхилення судом висновку експерта повинно бути мотивованим у судовому рішенні.

Враховуючи наведене, суд погоджуються з висновком експерта.

З урахуванням викладеного, наявні правові підстави для висновку про правильність класифікації митним органом частини товарів, як безшовні труби гаряче деформовані (гарячекатані/гарячетягнуті), круглого поперечного перерізу, з заліза або нелегованої сталі з зовнішнім діаметром не більш як 168,3 мм, без покриття у товарній підкатегорії згідно з УКТЗЕД (Антидемпінгове мито 51,52%).

З огляду на викладене, суд приходить до висновку про правомірність рішення Південно-Східної митниці щодо класифікації товарів від 09.12.2025 року №25UA9-КТ.

Суд враховує положення Висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів щодо якості судових рішень (пункти 32-41), в якому, серед іншого, звертається увага на те, що усі судові рішення повинні бути обґрунтованими, зрозумілими, викладеними чіткою і простою мовою і це є необхідною передумовою розуміння рішення сторонами та громадськістю; у викладі підстав для прийняття рішення необхідно дати відповідь на доречні аргументи та доводи сторін, здатні вплинути на вирішення спору; виклад підстав для прийняття рішення не повинен неодмінно бути довгим, оскільки необхідно знайти належний баланс між стислістю та правильним розумінням ухваленого рішення; обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент заявника на підтримку кожної підстави захисту; обсяг цього обов`язку суду може змінюватися залежно від характеру рішення.

При цьому, зазначений Висновок також акцентує увагу на тому, що згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах.

Суд також враховує позицію Європейського суду з прав людини (в аспекті оцінки аргументів учасників справи у касаційному провадженні), сформовану, зокрема у справах «Салов проти України» (заява №65518/01; від 6 вересня 2005 року; пункт 89), «Проніна проти України» (Заява №63566/00; 18 липня 2006 року; пункт 23) та «Серявін та інші проти України» (заява №4909/04; від 10 лютого 2010 року; пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (див. рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» (Ruiz Torija v.) серія A. 303-A; 09 грудня 1994 року, пункт 29).

Відповідно до частини 1 статті 9 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Відповідно до частини 1 статті 72 Кодексу адміністративного судочинства України, доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до частини 1 статті 73 Кодексу адміністративного судочинства України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмету доказування.

Згідно частини 2 статті 73 Кодексу адміністративного судочинства України, предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Відповідно до статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Відповідно до статті 90 Кодексу адміністративного судочинства України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

З урахуванням викладеного, суд приходить до висновку про наявність обґрунтованих правових підстав для відмови в задоволенні адміністративного позову ТОВ «Форпост-М».

Щодо розподілу судових витрат, суд виходить з наступного.

Згідно з частиною 1 статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Згідно з частиною 3 статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України, при частковому задоволенні позову судові витрати покладаються на обидві сторони пропорційно до розміру задоволених позовних вимог. При цьому суд не включає до складу судових витрат, які підлягають розподілу між сторонами, витрати суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката та сплату судового збору.

Відповідно до частини 1 статті 143 Кодексу адміністративного судочинства України суд вирішує питання щодо судових витрат у рішенні, постанові або ухвалі.

З урахуванням відмови в задоволенні адміністративного позову, розподіл судових витрат судом не здійснюється.

Керуючись ст. 241-246 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ВИРІШИВ:

У задоволенні адміністративного позову товариства з обмеженою відповідальністю «Форпост-М» до Південно-Східної митниці про визнання протиправним та скасування рішення - відмовити повністю.

Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України, до Третього апеляційного адміністративного суду.

Суддя В.М. Олійник