Справа № 240/8779/26
Суддя: Приходько Оксана Григорівна
Дата ухвалення: 2026-03-16 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

16 березня 2026 року м. Житомир справа № 240/8779/26

категорія 106030200

Суддя Житомирського окружного адміністративного суду Приходько О.Г., розглядаючи позовну заяву ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про визнання протиправними дій та бездіяльності, зобов`язання вчинити дії,

встановив:

До Житомирського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 , в якій позивач просить суд:

- визнати протиправним дії відповідача щодо нездійснення остаточного розрахунку зі сплати належного грошового забезпечення в день виключення зі списків особового складу ІНФОРМАЦІЯ_2 ;

- визнати протиправною бездіяльність відповідача щодо виплати середнього заробітку за час затримки розрахунку при виключенні зі списків особового складу ІНФОРМАЦІЯ_2 ;

- зобов`язати відповідача нарахувати та виплатити середній заробіток за 40 днів затримки повного розрахунку при виключенні зі списків особового складу за період з 19 січня 2026 року по 27 лютого 2026 року включно, обчислений шляхом множення середньоденного грошового забезпечення на 40 днів затримки остаточного розрахунку при виключенні зі списків особового складу;

- визнати протиправною бездіяльність відповідача щодо виплати сум компенсації втрати частини доходів за час затримки виплати належного грошового забезпечення;

- зобов`язати відповідача нарахувати та виплатити компенсацію втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків їх виплати на суму невиплаченого грошового забезпечення за весь час затримки виплати - за період з 19 січня 2026 року по 27 лютого 2026 року включно.

Перевіряючи матеріали позовної заяви відповідно до пункту 3 частини першої статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (надалі - КАС України), суд враховує таке.

Відповідно до частини третьої статті 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Якщо позовна заява подається особою, звільненою від сплати судового збору відповідно до закону, у ній зазначаються підстави звільнення позивача від сплати судового збору (частина восьма статті 160 КАС України).

Позивач не додав до позовної заяви документа про сплату судового збору, при цьому у позовній заяві зазначив про звільнення від сплати судового збору на підставі пункту 1 частини першої статті 5 Закону України від 08 липня 2011 року № 3674-VI "Про судовий збір" (надалі - Закон № 3674-VI).

Так, статтею 5 Закону № 3674-VI установлено пільги щодо сплати судового збору, згідно з пунктом 1 частини першої якої від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі - у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі.

А тому слід враховувати, що відповідно до правової позиції, сформованої Великою Палатою Верховного Суду у постановах від 30 січня 2019 року у справі № 910/4518/16 та від 08 лютого 2022 року у справі № 755/12623/19, за змістом приписів статей 94, 116, 117 Кодексу законів про працю України (надалі - КЗпП України) і статей 1, 2 Закону України від 24 березня 1995 року № 108/95-ВР "Про оплату праці" (надалі - Закон № 108/95-ВР) середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні за своєю правовою природою є спеціальним видом відповідальності роботодавця, спрямованим на захист прав звільнених працівників щодо отримання ними в передбачений законом строк винагороди за виконану роботу (усіх виплат, на отримання яких працівники мають право згідно з умовами трудового договору і відповідно до державних гарантій), який нараховується у розмірі середнього заробітку та не входить до структури заробітної плати.

Отже, середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні не є основною чи додатковою заробітною платою, а також не є заохочувальною чи компенсаційною виплатою (зокрема, компенсацією працівникам втрати частини заробітної плати у зв`язку з порушенням термінів її виплати) у розумінні статті 2 Закону № 108/95-ВР, тобто середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні не входить до структури заробітної плати.

За змістом заявленого позову предметом судового розгляду цієї справи є: компенсація втрати частини доходів, яка за висновком Конституційного Суду України у Рішенні від 15 жовтня 2013 року № 9-рп/2013 є компенсаторною складовою заробітної плати (грошового забезпечення), а тому позивач звільнений від сплати судового збору в силу положень пункту 1 частини першої статті 5 Закону № 3674-VI; а також середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні, що врегульовано статтею 117 КЗпП України, та не утворює, відповідно, підстав для звільнення від сплати судового збору у спорах про стягнення заробітної плати.

Тому відсутні підстави для звільнення позивача від сплати судового збору на підставі пункту 1 частини першої статті 5 Закону № 3674-VI за подання позову у цій справі в частині виплати середнього заробітку.

Відповідно до частини першої статті 4 Закону № 3674-VI судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 01 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Пунктом 3 частини другої статті 4 Закону № 3674-VI встановлено, що розмір судового збору за подання адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною особою становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Своєю чергою, статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2026 рік" прожитковий мінімум для працездатних осіб з 01 січня 2026 року встановлений у розмірі 3328,00 грн.

Згідно з частиною третьою статті 4 Закону № 3674-VI при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Відповідно, за подання позову у цій справі в частині виплати середнього заробітку за затримку розрахунку при звільненні позивачу належало сплатити судовий збір у сумі 1064,96 грн (розрахунок судового збору, що підлягає сплаті: 3328,00 грн х 0,4 х 1 х 0,8, де: 3328,00 грн - розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 0,4 - ставка судового збору з подання до суду позову немайнового характеру; 1 - кількість позовних вимог немайнового характеру, заявлених позивачем у поданій позовній заяві, 0,8 - коефіцієнт пониження).

Згідно з частинами першою, другою статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Оскільки позовна заява не відповідає зазначеним вище вимогам, встановленим КАС України, її належить залишити без руху, встановивши позивачу десятиденний строк для подання до суду оригінала документа про сплату судового збору в сумі 1064,96 грн.

Керуючись статтями 161, 169, 171, 248 КАС України, суддя

ухвалив:

Позовну заяву ОСОБА_1 залишити без руху.

Встановити позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви - десять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Роз`яснити, що у випадку не усунення недоліків позовної заяви у встановлений судом строк позовна заява в частині заявлених вимог щодо стягнення середнього заробітку буде повернута позивачу без розгляду.

Копію ухвали надіслати особі, яка подала позовну заяву.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не може бути оскаржена.

Суддя О.Г. Приходько