Справа № 320/1034/26
Суддя: Діска А.Б.
Дата ухвалення: 2026-03-12 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про повернення позовної заяви

12 березня 2026 року м. Київ справа № 320/1034/26

Суддя Київського окружного адміністративного суду Діска А.Б., розглянувши матеріали адміністративного позову Головного управління Національної поліції в Київській області до ОСОБА_1 про стягнення вартості предметів однострою особистого користування,

в с т а н о в и в:

До Київського окружного адміністративного суду звернулось Головне управління Національної поліції в Київській області з позовом до ОСОБА_1 в якому просило:

Стягнути з ОСОБА_1 вартість предметів однострою особистого користування, строк експлуатації яких не закінчився у розмірі 3592,50 грн.

Ухвалою суду позовну заяву залишено без руху та надано строк для усунення недоліків.

В цій ухвалі зазначено недоліки позовної заяви, спосіб та строк їх усунення, який у відповідності до ч. 2 ст. 169 КАС України не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Представником позивача на виконання вимог ухвали суду подано заяву про усунення недоліків позовної заяви та заяву про поновлення пропущеного строку звернення до суду.

Дослідивши клопотання про поновлення процесуального строку, суд зазначає таке.

Відповідно до ч. 1 ст. 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень встановлюється тримісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня виникнення підстав, що дають суб`єкту владних повноважень право на пред`явлення визначених законом вимог. Цим Кодексом та іншими законами можуть також встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень (абзац другий частини другої статті 122 КАС України).

Залишаючи позовну заяву без руху, суд зазначив, що предметом позову у даній справі є вимога про стягнення з відповідача вартості предметів однострою особистого користування, строк експлуатації яких ще не закінчився.

Як вбачається із витягу з наказу від 15.04.2022 №68 о/с підставою стягнення вказаної суми є наказ ГУ НП в Київській області, яким ОСОБА_1 звільнено зі служби з п.6 (у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби) ч.1 ст.77 Закону України «Про Національну поліцію». Таким чином, з цієї дати починається перебіг процесуального строку для звернення з позовом до адміністративного суду.

До Київського окружного адміністративного суду позивач звернувся 25.12.2025, тобто позивач пропустив встановлений законом строк для звернення до суду з позовною заявою.

У клопотанні про поновлення процесуального строку позивач просить суд поновити строк звернення до суду з позовною заявою, посилаючись на дію на території України воєнного стану та на покладення на органи Національної поліції значної кількості завдань та додаткових завдань по наданню відсічі та стримуванні збройної агресії російської федерації, з приводу чого суд зазначає наступне.

У зв`язку із розпочатою військовою агресією російської федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини 1 статті 106 Конституції України, Закону України "Про правовий режим воєнного стану", Указом Президента України від 24.02.2022 №64/2022 в Україні введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24.02.2022 строком на 30 діб, затвердженого Законом України від 24.02.2022 № 2102-ІХ.

У подальшому Указами Президента України, затвердженими відповідними Законами України, строк дії воєнного стану неодноразово продовжувався та діє і на теперішній час.

Верховний Суд в ухвалі від 22 червня 2022 року у справі №640/12494/20 зазначив, що введення з 24.02.2022 воєнного стану в країні, безумовно, є поважною підставою, яка відповідно до частини першої статті 121 КАС повинна враховуватися при вирішенні питання щодо поновлення процесуального строку. Але між пропуском процесуального строку і введенням воєнного стану повинен бути безпосередній, прямий причинний зв`язок.

Верховний Суд в ухвалах від 23.06.2022 у справі №380/7251/21, у справі №520/8674/2020 та у справі №440/2822/20 зазначив, що питання продовження процесуального строку у випадку невиконання вимог ухвали суду про залишення касаційної скарги без руху з причин, пов`язаних із запровадженням воєнного стану в Україні, вирішується у кожному конкретному випадку, виходячи з доводів, наведених у клопотанні скаржника. Однак, сам лише факт запровадження воєнного стану не може бути підставою для безумовного продовження процесуального строку, відстрочення, розстрочення чи звільнення від сплати судового збору у всіх абсолютно випадках.

Суд зазначає, що позивачем не додано до позовної заяви та до клопотання про поновлення пропущеного строку звернення до суду доказів на підтвердження неможливості своєчасного звернення до суду з даним позовом через воєнний стан.

Фактично, позивач посилається на запровадження воєнного стану як на достатню підставу для поновлення пропущеного строку, проте жодним чином не пояснює, як саме встановлення в країні воєнного стало вплинуло на неможливість своєчасного звернення до суду.

У той же час, як було вказано вище, за правовими висновками Верховного Суду само по собі запровадження воєнного стану та покладенням на органи Національної поліції під час дії воєнного стану додаткових завдань по наданню відсічі та стримуванні збройної агресії російської федерації не є достатньою та безумовною підставою для поновлення пропущеного строку, оскільки заявник має довести наявність зв`язку між порушенням строку та запровадженням воєнного стану.

Позивач не надав ані доказів, ані пояснень наявності такого прямого зв`язку. При цьому, суд вважає непереконливими посилання позивача на переведення органів Національної поліції України на посилений варіант несення служби, оскільки позивачем так само не надано доказів наявності зв`язку між запровадженням такого варіанту несення служби та пропуском строку звернення до суду. Зокрема, позивач не надав доказів на підтвердження кількості працівників юридичного відділу, їх залучення до виконання інших завдань, окрім юридичного супроводження справ органів Національної поліції України в судах тощо.

Таким чином, враховуючи, що позивач не обґрунтовує, яким чином запровадження воєнного стану в Україні вплинуло на пропуск строку звернення до суду та не надає суду доказів на обґрунтування такої позиції, суд вважає, що наведені у клопотанні про поновлення процесуального строку твердження не свідчать про наявність у позивача поважних причин пропуску строку звернення до суду з даним позовом.

Згідно з пунктом 9 частини 4 статті 169 КАС України позовна заява повертається позивачеві у випадках, передбачених частиною другою статті 123 цього Кодексу.

У зв`язку з ненаданням позивачем доказів про існування поважних причин пропуску строку звернення до суду щодо спірних відносин, підстави, зазначені позивачем у заяві не підтверджується поважність причин пропуску, визнані судом необґрунтованими, а тому суд повертає позивачу позовну заяву з доданими до неї документами.

Разом із тим, суд звертає увагу на те, що у відповідності до частини 8 статті 169 КАС України, позивач має право повторного звернення до суду в разі надання доказів поважності причин пропуску такого строку в порядку, встановленому законом.

Керуючись ст.ст. 169, 248, 256, 293-295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

у х в а л и в:

Визнати неповажними причини пропуску позивачем строку звернення з позовною заявою до суду.

Клопотання позивача про поновлення пропущеного строку звернення до суду залишити без задоволення.

Позовну заяву Головного управління Національної поліції в Київській області до ОСОБА_1 про стягнення вартості предметів однострою особистого користування - повернути позивачу.

Роз`яснити позивачу, що повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Копію ухвали про повернення позовної заяви надіслати позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та може бути оскаржена до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня проголошення (підписання) ухвали.

Суддя Діска А.Б.