Справа № 260/4196/24
Суддя: Нос Степан Петрович
Дата ухвалення: 2026-03-10 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 березня 2026 рокуЛьвівСправа № 260/4196/24 пров. № А/857/48963/25

Восьмий апеляційний адміністративний суд в складі:

головуючого судді: Носа С.П.,

суддів: Кухтея Р.В., Шевчук С.М.,

за участю секретаря судового засідання: Порцін В. Р.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Львові апеляційну скаргу Головного управління Національної поліції в Закарпатській області на рішення Закарпатського окружного адміністративного суду від 24 жовтня 2025 року у справі №260/4196/24 за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Закарпатській області про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу,

суддя(і) у І інстанції Іванчулинець Д.В.,

час ухвалення рішення 15 год 07 хв.,

місце ухвалення рішення м. Ужгород,

дата складення повного тексту рішення 31 жовтня 2025 року,

ВСТАНОВИВ:

27 червня 2024 року ОСОБА_1 (далі - позивач) звернувся у Закарпатський окружний адміністративний суд з адміністративним позовом до Головного управління Національної поліції в Закарпатській області (далі - відповідач, ГУ НП в Закарпатській області), у якому, з урахуванням заяви про збільшення позовних вимог, просив:

- визнати незаконним та скасувати наказ ГУ НП в Закарпатській області за № 126 о/с від 13.06.2024 "По особовому складу", в частині звільнення майора поліції ОСОБА_1 з посади слідчого відділу розслідування злочинів у сфері транспорту СУ ГУНП в Закарпатській області та призначення на посаду інспектора взводу № 1 батальйону поліції особливого призначення (стрілецький) Головного управління Національної поліції в Закарпатській області;

- визнати незаконним та скасувати наказ ГУ НП в Закарпатській області від 18.06.2024 за № 1514 "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих працівників ГУ НП в Закарпатській області", яким вирішено звільнити зі служби в поліції інспектора взводу № 1 батальйону поліції особливого призначення (стрілецький) ГУ НП в Закарпатській області майора поліції ОСОБА_1 , відповідно до п. 7 ч. 3 ст. 13 Закону України "Про дисциплінарний статут органів внутрішніх справ";

- визнати незаконним та скасувати наказ ГУ НП в Закарпатській області за № 131 о/с "По особовому складу" від 19.06.2024, яким, відповідно до п. 6 ч. 1 ст. 77 Закону України "Про Національну поліцію" звільнено зі служби в поліції інспектора взводу № 1 батальйону поліції особливого призначення (стрілецький) ГУ НП в Закарпатській області майора поліції ОСОБА_1 з 19 червня 2024 року;

- визнати незаконним та скасувати наказ ГУ НП в Закарпатській області за № 142 о/с "По особовому складу" від 02.07.2024, яким змінено пункт наказу ГУ НП в Закарпатській області від 19.06.2024 № 131 о/с в частині звільнення зі служби в поліції майора поліції ОСОБА_1 , інспектора взводу № 1 батальйону поліції особливого призначення (стрілецький) ГУ НП в Закарпатській області, з 19 червня 2024 року на 25 червня 2024 року;

- поновити майора поліції ОСОБА_1 на службі в поліції на посаді слідчого відділу розслідування злочинів у сфері транспорту СУ ГУ НП в Закарпатській області;

- стягнути з ГУ НП в Закарпатській області на користь ОСОБА_1 грошове забезпечення за час вимушеного прогулу до дня поновлення на роботі;

- допустити негайне виконання постанови суду в частині стягнення суми грошового забезпечення за час вимушеного прогулу в межах стягнення за один місяць та поновлення на службі в поліції.

В обґрунтування вимог позовної заяви зазначено, що 12 червня 2024 року заступником начальника СУ ГУ НП в Закарпатській області підполковником поліції Кобцем М.М. усно було запропоновано майору поліції ОСОБА_1 , погодитися на добровільну зміну посади, а саме на старшого інспектора відділення спеціальних операцій батальйону поліції особливого призначення (стрілецький) ГУ НП в Закарпатській області. На дану пропозицію позивач повідомив, що він має статус батька одинака, оскільки згідно свідоцтва про смерть мати його неповнолітньої доньки померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , а посада яку його пропонують передбачає довготривалі відрядження за межі області. Дана ситуація позбавить позивача можливості реалізувати покладені на нього згідно із законом обов`язки батька неповнолітньої дитини, та призведе до порушення прав неповнолітньої дочки, у зв`язку з чим він написав рапорт про незгоду з пропозицією керівництва змінити посаду. 15 червня 2024 року ОСОБА_1 у зв`язку з болями поясниці спини, яка поступово збільшувалась звернувся за медичною допомогою до клініки "ГЕМО МЕДИКА" в якій має підписану декларацію з сімейним лікарем з діагнозом "Остеохондроз попереково-крижового відділення хребта без порушення функції хребта". Після візиту до лікаря ОСОБА_1 було відкрито лікарняний та створено медичний висновок про непрацездатність. Про тимчасову непрацездатність та вихід на лікарняний ОСОБА_1 15.06.2024 засобами мобільного зв`язку особисто повідомив заступника начальника СУ ГУНП в Закарпатській області Кобця М.М., заступника начальника СУ ГУНП в Закарпатській області Пукмана В.О. та т.в.о. командира батальйону поліції особливого призначення (стрілецький) ГУНП в Закарпатській області ОСОБА_2 . Однак, наказом ГУ НП в Закарпатській області від 18.06.2024 за № 1514 "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих працівників ГУ НП в Закарпатській області" позивача вирішено звільнити зі служби в поліції через невихід на роботу. Позивач зазначає, що не відмовлявся від виконання наказів безпосереднього керівника та керівництва ГУ НП, не порушував присяги, що вказує на незаконність притягнення його до дисциплінарної відповідальності та звільнення з зі служби в поліції.

Рішенням Закарпатського окружного адміністративного суду від 24 жовтня 2025 року позов задоволено повністю.

Визнано незаконним та скасовано наказ ГУ НП в Закарпатській області за № 126 о/с від 13.06.2024 "По особовому складу", в частині звільнення майора поліції ОСОБА_1 з посади слідчого відділу розслідування злочинів у сфері транспорту СУ ГУНП в Закарпатській області та призначення на посаду інспектора взводу № 1 батальйону поліції особливого призначення (стрілецький) ГУ НП в Закарпатській області.

Визнано незаконним та скасовано наказ ГУ НП в Закарпатській області від 18.06.2024 за №1514 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих працівників ГУ НП в Закарпатській області», яким вирішено звільнити з служби в поліції інспектора взводу № 1 батальйону поліції особливого призначення (стрілецький) ГУ НП в Закарпатській області майора поліції ОСОБА_1 , відповідно до п. 7 ч. 3 ст. 13 Закону України "Про дисциплінарний статут органів внутрішніх справ".

Визнано незаконним та скасовано наказ ГУ НП в Закарпатській області за № 131 о/с "По особовому складу" від 19.06.2024, яким, відповідно до п. 6 ч. 1 ст. 77 Закону України "Про Національну поліцію" звільнено з служби в поліції інспектора взводу № 1 батальйону поліції особливого призначення (стрілецький) ГУ НП в Закарпатській області майора поліції ОСОБА_1 з 19 червня 2024 року.

Визнано незаконним та скасовано наказ ГУ НП в Закарпатській області за № 142 о/с "По особовому складу" від 02.07.2024, яким змінено пункт наказу ГУ НП в Закарпатській області від 19.06.2024 № 131 о/с в частині звільнення зі служби в поліції майора поліції ОСОБА_1 , інспектора взводу № 1 батальйону поліції особливого призначення (стрілецький) ГУ НП в Закарпатській області, з 19 червня 2024 року на 25 червня 2024 року.

Поновлено майора поліції ОСОБА_1 на службі в поліції на посаді слідчого відділу розслідування злочинів у сфері транспорту СУ ГУНП в Закарпатській області з 26 червня 2024 року.

Стягнуто з ГУ НП в Закарпатській області на користь ОСОБА_1 грошове забезпечення за час вимушеного прогулу з 26.06.2024 по 24.10.2025 в розмірі 391774,60 грн.

Рішення в частині поновлення майора поліції ОСОБА_1 на посаді слідчого відділу розслідування злочинів у сфері транспорту слідчого управління ГУ НП в Закарпатській області з 26.06.2024 та стягнення з ГУ НП в Закарпатській області на користь ОСОБА_1 середнього заробітку за один місяць в розмірі 34837,02 грн звернено до негайного виконання.

Приймаючи таке рішення, суд першої інстанції виходив з того, що на момент прийняття усіх наказів, в тому числі наказу № 126 о/с від 13.06.2024 про призначення на нову посаду та наказу про обов`язок з`явитися 17.06.2024 до внутрішнього двору будівлі ГУ НП, невиконання яких інкримінується у вину ОСОБА_1 , такий перебував на лікарняному, що підтверджується усіма необхідними та допустимими доказами, а тому вина ОСОБА_1 , як така що може трактуватись як порушення дисциплінарного статуту відсутня, що говорить про неможливість притягнення його до найсуворішої міри відповідальності - звільнення зі служби.

Не погодившись з прийнятим рішенням, відповідачем ГУ НП у Закарпатській області подано апеляційну скаргу, в якій висловлено прохання скасувати оскаржуване рішення та прийняти нове, яким повністю відмовити в задоволенні позовних вимог.

В обґрунтування вимог апеляційної скарги вказано, що висновки суду про те, що у період з 15.06.2024 по 24.06.2024 позивач перебував на амбулаторному лікуванні не можуть бути підставою для визнання спірних наказів протиправними та не відповідають правовій позиції Верховного Суду. У постанові від 15.09.2020 у справі №205/4196/18 Велика Палата Верховного Суду за схожих обставин справи, де предметом оцінки було звільнення позивача у період його тимчасової непрацездатності, зробила висновок, що негативні наслідки слід усувати шляхом зміни дати звільнення позивача, визначивши датою припинення трудових відносин перший день після закінчення періоду тимчасової непрацездатності (відпустки). Наявність самого лише факту винесення відповідачем оскаржуваного наказу (про реалізацію дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби) у період тимчасової непрацездатності позивача не є достатньою підставою для поновлення його на роботі.

У відзиві на апеляційну скаргу відповідача ОСОБА_1 підтримав доводи, викладені у оскаржуваному судовому рішенні, заперечив обґрунтованість апеляційних вимог та просив залишити рішення суду першої інстанції без змін, а апеляційну скаргу - без задоволення.

Представник позивача в судовому засіданні суду апеляційної інстанції проти вимог апеляційної скарги заперечив, просив відмовити в її задоволенні.

Інші учасники справи явки уповноважених представників в судове засідання не забезпечили, хоча були належно повідомлені про дату, місце і час судового засідання.

Суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги (частина перша статті 308 КАС України).

Заслухавши суддю-доповідача, проаналізувавши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, суд апеляційної інстанції приходить до висновку про те, що апеляційну скаргу необхідно залишити без задоволення, а оскаржуване рішення залишити без змін з таких підстав.

Відповідно до ч.2 ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Встановлено, що ОСОБА_1 з 30 липня 2004 року по 06 листопада 2015 року проходив службу в органах внутрішніх справ України на посадах слідчого та старшого слідчого. 06 листопада 2015 року звільнений з органів внутрішніх справ у зв`язку з переходом у встановленому порядку на службу до Національної поліції України. З 06 листопада 2015 року по теперішній час проходив службу в Національній поліції України та перебував на посаді слідчого відділу розслідування злочинів у сфері транспорту слідчого управління ГУ НП в Закарпатській області у званні майора поліції.

12 червня 2024 року заступником начальника СУ ГУНП в Закарпатській області підполковником поліції Кобцем М.М. було запропоновано т.в.о. заступника начальника відділу розслідування злочинів у сфері транспорту СУ ГУНП в Закарпатській області майору поліції ОСОБА_1 погодитися на добровільну зміну посади, а саме на старшого інспектора відділення спеціальних операцій батальйону поліції особливого призначення (стрілецький) ГУ НП в Закарпатській області. На дану пропозицію ОСОБА_1 повідомив заступнику начальника СУ ГУНП в Закарпатській області підполковнику поліції Кобець М.М., що він має статус батька одинака, оскільки згідно свідоцтва про смерть, мати його неповнолітньої доньки ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_5 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , а посада яку йому пропонують, передбачає довготривалі відрядження за межі області. Дана ситуація позбавить його можливості реалізувати покладені на нього згідно із законом обов`язки батька неповнолітньої дитини, та призведе до порушення прав неповнолітньої дочки, у зв`язку з чим ОСОБА_1 написав рапорт про не згоду з пропозицією керівництва змінити посаду.

Наказом ГУ НП в Закарпатській області № 126 о/с від 13.06.2024 року "По особовому складу" призначено майора поліції ОСОБА_1 інспектором взводу №1 батальйону поліції особливого призначення (стрілецький) ГУ НП в Закарпатській області.

З метою виконання оголошеного наказу № 126 о/с від 13.06.2024 "По особовому складу", дано вказівку начальнику відділу розслідування злочинів у сфері транспорту СУ ГУ НП в Закарпатській області підполковнику поліції Зубаку В.В. , який на той час був безпосереднім керівником ОСОБА_1 , скласти акт прийому передачі наявних у нього кримінальних проваджень. 14 червня 2024 року складено Акт прийому передачі матеріалів кримінальних проваджень та речових доказів.

14 червня 2024 року ОСОБА_1 додатково подав рапорт з підтверджуючими документами про статус батька одинака.

15 червня 2024 року ОСОБА_1 було відкрито лікарняний, що підтверджується медичним висновком про тимчасову непрацездатність №75СТ-МТВ5-2Т87-37Р5.

Також 15 червня 2024 року ОСОБА_1 засобами мобільного зв`язку особисто повідомив заступника начальника СУ ГУНП в Закарпатській області Кобця М.М., заступника начальника СУ ГУНП в Закарпатській області Пукмана В.О. та т.в.о. командира батальйону поліції особливого призначення (стрілецький) ГУНП в Закарпатській області Данилаша О.В. про його тимчасову непрацездатність та вихід на лікарняний.

Після попередження всіх керівників про перебування на лікарняному позивачу стало відомо, що дисциплінарною комісією ГУ НП в Закарпатській області проводиться службове розслідування за фактом порушення службової дисципліни окремими поліцейськими структурних служб, територіальних (відокремлених) підрозділів ГУ НП, у зв`язку з чим, ОСОБА_1 запрошено прибути до управління головної інспекції ГУ НП в Закарпатській області на засідання дисциплінарної комісії 17.06.2024 року.

16 червня 2024 року позивачем, на електронну адресу, зазначену на сайті ГУ НП в Закарпатській області у розділі: "Контакти для звернення" (https://zk.npu.goy.ua/kontakty-dlia-zvernennia), а саме: , було надіслано повідомлення на ім`я Голови дисциплінарної комісії - начальника відділу службових розслідувань управління головної інспекції ГУНП в Закарпатській області Олександра Софілканича, про те, що прибути 17 червня 2024 року до управління головної інспекції ГУ НП в Закарпатській області на засідання дисциплінарної комісії не має можливості з поважних причин у зв`язку із перебуванням з 15 червня 2024 року на лікарняному через його тимчасову непрацездатність внаслідок захворювання, в якому для підтвердження даного факту зазначив номер медичного висновку про непрацездатність: 75СТ-МТВ5-2Т87-37Р5.

Також, 16 червня 2024 року ОСОБА_1 на електронну адресу, зазначену на сайті ГУ НП в Закарпатській області у розділі: "Контакти для звернення" (https://zk.npu.gov.ua/kontakty-dlia-zvernennia), а саме: , був надісланий рапорт на ім`я начальника ГУ НП в Закарпатській області генерала поліції третього рангу Ярослава Колесника та на ім`я т.в.о. командира батальйону поліції особливого призначення (стрілецький) ГУ НП в Закарпатській області Олега Данилаша , в якому повідомив, що прибути 17 червня 2024 року до ГУНП в Закарпатській області відповідно до службової телеграми від 14.06.2024 (вих. № 755/106/01/32-2024) не має можливості з поважних причин, у зв`язку із перебуванням з 15 червня 2024 року на лікарняному через його тимчасову непрацездатність внаслідок захворювання, в якому для підтвердження даного факту зазначив номер медичного висновку про непрацездатність: 75СТ-МТВ5-2Т87-37Р5.

16 червня 2024 року позивачем на електронну адресу ГУ НП в Закарпатській області надісланий рапорт на ім`я начальника ГУ НП в Закарпатській області генерала поліції третього рангу Ярослава Колесника з обґрунтуванням неможливості виконувати відрядження за межі області через обов`язок піклуватись за дитину, а тому ОСОБА_1 вимушений звільнитись за власним бажанням зі служби в Національній поліції України. Про результат розгляду вищевказаного рапорту позивачу не повідомлено.

17 червня 2024 року з метою виконання наказу № 126 о/с від 13.06.2024 "По особовому складу", відповідно до Інструкції створеної на виконання вимог Кримінального процесуального кодексу України та Положення про порядок ведення Єдиного реєстру досудових розслідувань, затвердженого Наказом Генерального прокурора України № 69 від 17.08.2012 року, ОСОБА_1 особисто подав письмову заяву на скасування сертифіката - особистого електронного ключа слідчого для входу в ЄРДР, що йому належить, безпосередньо Адміністратору який здійснював реєстрацію в Закарпатській обласній прокуратурі, та повернув сам електронний носій "USB" карту з ключем для входу в ЄРДР.

17 червня 2024 року, за фатом невиходу ОСОБА_1 на службу складено Акт про відсутність на службі.

18 червня 2024 року, за фатом невиходу ОСОБА_1 на службу складено Акт про відсутність на службі.

19 червня 2024 року позивачу було продовжено лікарняний до 24.06.2024 року включно, про що 19 червня 2024 року засобами мобільного зв`язку повідомлено т.в.о. командира батальйону поліції особливого призначення (стрілецький) ГУНП в Закарпатській області Данилаша О.В., з наданням медичного висновку про непрацездатність: НХРН-ЗТ7С-КА46-ХНР7.

Також, 19 червня 2024 року ОСОБА_1 на електронну адресу, зазначену на сайті ГУ НП в Закарпатській області у розділі: "Контакти для звернення" (https://zk.npu.gov.ua/kontakty-dlia-zvernennia), а саме: , був надісланий рапорт на ім`я начальника ГУ НП в Закарпатській області генерала поліції третього рангу Ярослава Колесника, начальнику управління кадрового забезпечення ГУ НП в Закарпатській області Андрію Скороходу та на ім`я т.в.о. командира батальйону поліції особливого призначення (стрілецький) ГУ НП в Закарпатській області Олега Данилаша про те, що 19 червня 2024 року йому продовжено лікарняний до 24 червня 2024 року включно, з вказанням номеру медичного висновку про непрацездатність: НХРН-ЗТ7С-КА46-ХНР7.

Наказом ГУ НП в Закарпатській області від 18 червня 2024 року за № 1514 "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих поліцейських ГУ НП в Закарпатській області" за вчинення грубого дисциплінарного проступку, порушення частин 1, 2, статті 3 та пунктів 1, 2, 4, 5, 6 частини 3 статті 1, статті 5 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, пунктів 1, 2 частини 1 статті 18, частини 1 статті 64 Закону України від 02.07.2015 № 580-VIII "Про Національну поліцію", пункту 4 частини 1 статті 40 Кодексу законів про працю України, абзаців 2, 13 частини 1 розділу ІІ Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС від 09.11.2016 № 1179 та статті 38 Закону України "Про запобігання корупції", що виразилось у невиході на службу 17.06.2024 та 18.06.2024 в умовах воєнного стану та посиленого варіанту службової діяльності, порушенні Присяги та Правил етичної поведінки поліцейського, а також невиконанні наказів безпосередніх керівників та керівництва ГУ НП Закарпатській області, інспектора взводу №1 батальйону поліції особливого призначення (стрілецький) ГУ НП в Закарпатській області майора поліції ОСОБА_1 (0073023), відповідно до пункту 7 частини 3 статті 13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, звільнено зі служби в поліції.

Згідно витягу з наказу від 19 червня 2024 року за №131 о/с "По особовому складу", відповідно до частини 1 статті 77 Закону України "Про Національну поліцію" звільнити зі служби в поліції за п. 6 (у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України) майора поліції ОСОБА_1 (0073023), інспектора взводу №1 батальйону поліції особливого призначення (стрілецький) ГУ НП в Закарпатській області, з 19 червня 2024 року.

Згідно витягу з наказу від 02.07.2024 №142 о/с "По особовому складу" про часткову зміну пунктів наказу ГУ НП в Закарпатській області від 19 червня 2024 року за № 131 о/с, пункт наказу в частині звільнення зі служби в поліції майора поліції ОСОБА_1 (0073023), інспектора взводу №1 батальйону поліції особливого призначення (стрілецький) ГУ НП в Закарпатській області, з 19 червня 2024 року, частково змінити. Вважати його звільненим з 25 червня 2024 року.

Підстава: листки непрацездатності № 23744666-1, № 23673932-1, видані товариством з обмеженою відповідальністю "Гемо Медика Україна" 15 червня та 20 червня 2024 року відповідно.

Згідно із ч. 2 ст. 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Судом апеляційної інстанції здійснено перевірку висновків суду першої інстанції щодо відповідності дій відповідача вимогам ч. 2 ст. 2 КАС України, внаслідок чого суд апеляційної інстанції погоджується з такими та вважає за необхідне зазначити наступне.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначені Законом України "Про Національну поліцію" від 02 липня 2015 року № 580-VIII (далі - Закон №580-VIII).

Відповідно до частини першої статті 59 Закону №580-VIII служба в поліції є державною службою особливого характеру, яка є професійною діяльністю поліцейських з виконання покладених на поліцію повноважень.

Згідно з частиною третьою статті 59 Закону №580-VIII рішення з питань проходження служби оформлюються письмовими наказами по особовому складу на підставі відповідних документів, перелік та форма яких установлюються Міністерством внутрішніх справ України.

Стаття 65 Закону №580-VIII визначає порядок та підстави переміщення поліцейських.

Відповідно до частини першої статті 65 Закону №580-VIII переміщення поліцейських здійснюється: 1) на вищу посаду - у порядку просування по службі; 2) на рівнозначні посади: для більш ефективної служби, виходячи з інтересів служби; за ініціативою поліцейського; у зв`язку зі скороченням штатів або проведенням реорганізації; у разі необхідності проведення кадрової заміни в місцевостях з особливими природними, географічними, геологічними, кліматичними, екологічними умовами (далі - місцевості з визначеним строком служби); за станом здоров`я - на підставі рішення медичної комісії; з меншим обсягом роботи з урахуванням професійних і особистих якостей - на підставі висновку атестації; у разі звільнення з посади на підставі рішення місцевої ради про прийняття резолюції недовіри відповідно до статті 87 цього Закону; 3) на посади, нижчі ніж та, на якій перебував поліцейський: у зв`язку зі скороченням штатів або реорганізацією в разі неможливості призначення на рівнозначну посаду; за станом здоров`я - на підставі рішення медичної комісії; через службову невідповідність - на підставі висновку атестації з урахуванням професійних і особистих якостей; за ініціативою поліцейського; як виконання накладеного дисциплінарного стягнення - звільнення з посади відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України; у разі звільнення з посади на підставі рішення місцевої ради про прийняття резолюції недовіри, відповідно до статті 87 цього Закону; 4) у зв`язку із зарахуванням на денну форму навчання за державним замовленням, у тому числі до магістратури, ад`юнктури та докторантури закладу вищої освіти із специфічними умовами навчання, який здійснює підготовку поліцейських, а також у разі призначення на посаду після закінчення навчання.

Приписами частини другої статті 65 Закону №580-VIII встановлено, що посада вважається вищою, якщо за нею штатом (штатним розписом) передбачене вище спеціальне звання поліції, нижчою, якщо передбачене нижче спеціальне звання поліції, та рівнозначною, якщо передбачене таке саме спеціальне звання поліції.

Умовами частини сьомої статті 65 Закону №580-VIII передбачено, що переведення є формою переміщення поліцейських, яке здійснюється у разі, якщо звільнення їх із посад або призначення на інші посади належить до номенклатури призначення різних керівників.

Згідно з частиною восьмою статті 65 Закону №580-VIII переведення поліцейського може здійснюватися за його ініціативою, ініціативою прямих керівників (начальників), керівників інших органів (закладів, установ) поліції, які порушили питання про переміщення.

Поліцейські зобов`язані проходити службу там, де це викликано інтересами служби і обумовлено наказами керівника органу (закладу, установи) поліції, до повноважень якого належить право призначення на посаду та звільнення з посади.

Крім того, відповідно до статті 60 Закону №580-VIII відносини, що виникають у зв`язку зі вступом, проходженням та припиненням служби в поліції, регулюються цим Законом та іншими нормативно-правовими актами з питань проходження служби в поліції.

Наведені редакції частини восьмої статті 65 та статті 60 Закону №580-VIII набули змін згідно із Законом України "Про внесення змін до законів України "Про Національну поліцію" та "Про Дисциплінарний статут Національної поліції України" (далі - Закон №2123-IX) з метою оптимізації діяльності поліції, у тому числі під час дії воєнного стану, який набрав чинності з 01 травня 2022 року.

Що стосується позовних вимог у частині визнання протиправними та скасування наказів ГУ НП в Закарпатській області від 18.06.2024 за № 1514 та № 131 о/с від 19.06.2024 року, то необхідно звернути увагу на наступне.

Так, сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження визначає Дисциплінарний статут Національної поліції України, затверджений Законом України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» від 05 березня 2018 року № 2337-VIII (далі - Дисциплінарний статут).

Службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників (частина перша статті 1 Дисциплінарного статуту).

Службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України "Про Національну поліцію", зобов`язує поліцейського: 1) бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; 2) знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; 4) безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону; 5) вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника; 6) утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України (частина третя статті 1 Дисциплінарного статуту).

Згідно з статті 12 Дисциплінарного статуту, дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Відповідно до статті 13 Дисциплінарного статуту, дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

Відповідно до статті 14 Дисциплінарного статуту, службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Службове розслідування проводиться на засадах неупередженості та рівності всіх поліцейських перед законом незалежно від займаної посади, спеціального звання, наявних у них державних нагород та заслуг перед державою.

Службове розслідування проводиться та має бути завершено не пізніше одного місяця з дня його призначення керівником. У разі потреби за вмотивованим письмовим рапортом (доповідною запискою) голови дисциплінарної комісії, утвореної для проведення службового розслідування, його строк може бути продовжений наказом керівника, який призначив службове розслідування, або його прямим керівником, але не більш як на один місяць. При цьому загальний строк проведення службового розслідування не може перевищувати 60 календарних днів (частина перша та друга статті 16 Дисциплінарного статуту).

Порядок застосування дисциплінарних стягнень визначено статтею 19 Дисциплінарного статуту.

Відповідно до частини першої статті 26 Дисциплінарного статуту у період дії воєнного стану службове розслідування проводиться з дотриманням вимог цього Статуту з урахуванням особливостей, визначених цим розділом.

Відповідно до частин першої, другої, четвертої статті 2 Дисциплінарного статуту, за своїм службовим становищем поліцейські можуть бути керівниками або підлеглими стосовно інших поліцейських.

Керівник - це службова особа поліції, наділена правами та обов`язками з організації службової діяльності підлеглих їй поліцейських та інших працівників поліції і контролю за їхньою службовою діяльністю.

Під час виконання службових обов`язків поліцейський підпорядковується лише своєму безпосередньому та прямому керівникові.

Відповідно до частини першої статті 4 Дисциплінарного статуту, наказ є формою реалізації службових повноважень керівника, згідно з якими визначаються мета і предмет завдання, строк його виконання та відповідальна особа. Наказ має бути чітко сформульований і не може допускати подвійного тлумачення.

Наказ, прийнятий на основі Конституції та законів України і спрямований на їх виконання, віддається (видається) керівником під час провадження ним управлінської діяльності з метою виконання покладених на нього завдань та здійснення функцій відповідно до наданих повноважень (частина друга статті 4 Дисциплінарного статуту).

Відповідно до частини третьої статті 4 Дисциплінарного статуту, наказ може віддаватися усно чи видаватися письмово, у тому числі з використанням технічних засобів зв`язку.

Наказ віддається (видається), як правило, у порядку підпорядкованості. За потреби прямий керівник може віддати (видати) наказ підлеглому, минаючи його безпосереднього керівника, про що він повідомляє безпосередньому керівнику підлеглого або підлеглий сам доповідає про отримання нового наказу своєму безпосередньому керівнику (частина четверта статті 4 Дисциплінарного статуту).

Таким чином, аналіз статті 4 Дисциплінарного статуту доводить, що наказ необов`язково має бути відданий у письмовій формі, також допускається форма його віддання усно та з використанням технічних засобів зв`язку.

Статтею 5 Дисциплінарного статуту передбачено порядок виконання наказу.

Так, відповідно до частини першої цієї статті, поліцейський отримує наказ від керівника в порядку підпорядкованості та зобов`язаний неухильно та у визначений строк точно його виконувати. Забороняється обговорення наказу чи його критика.

За відсутності можливості виконати наказ поліцейський зобов`язаний негайно повідомити про це безпосередньому керівнику з обґрунтуванням причин невиконання і повідомленням про вжиття заходів до подолання перешкод у виконанні наказу (частина друга статті 5 Дисциплінарного статуту).

З матеріалів справи слідує, що дисциплінарною комісією встановлено, що ОСОБА_1 17.06.2024 та 18.06.2024 не з`явився на службу, до місця дислокації батальйону (адмінприміщення РПОП ГУНП), про своє місце знаходження керівника - не повідомив.

17 червня 2024 року за фактом невиходу ОСОБА_1 на службу складено Акт про відсутність на службі за вих. №807/106/36-2024.

17 червня 2024 року за фактом відмови ОСОБА_1 від дачі пояснень, членами дисциплінарної комісії ГУНП складено відповідний Акт про відмову від дачі пояснень за №795/106/32-2024.

18 червня 2024 року за фактом невиходу ОСОБА_1 на службу складено Акт про відсутність на службі за вих. №817-106/32-2024.

Опитаний в ході службового розслідування т.в.о начальника батальйону поліції особливого призначення (стрілецький) ГУНП в Закарпатській області підполковник поліції Данилаш О.В. пояснив, що 17.06.2024 о 09.00 у відповідності до вимог телеграми ГУНП від 14.06.2024 № 755/106/01/32-2024 до внутрішнього двору ГУНП не з`явилися для проходження інструктажу та стройового огляду поліцейські ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_1 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , які відповідно до наказу ГУНП від 13.06.2024 № 126 о/с були призначені на відповідні посади у склад батальйону. Окрім цього, ОСОБА_2 зауважив, що вище вказані поліцейські 17.06.2024 та 18.06.2024 на службу не вийшли, про причини свого невиходу йому не повідомили.

Також з метою встановлення можливого перебування поліцейських на лікарняному, в тому числі й ОСОБА_1 , в межах проведеного службового розслідування, до медичної установи ДУ «ТМО МВС України по Закарпатській області» надіслано відповідний запит. Згідно наданої інформації ДУ «ТМО МВС України по Закарпатській області» від 18.06.2024 року №33/27-784, позивач за медичною допомогою до ДУ «ТМО МВС України по Закарпатській області» не звертався та про відкриття лікарняних в інших медичних установ не повідомляв. Враховуючи відсутність позивача на службі 17 та 18 червня 2024 року, дії позивача були розцінені як невихід на службу.

Наказом ГУНП в Закарпатській області від 18.06.2024 №1514 "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих поліцейських ГУНП в Закарпатській області", за вчинення грубого дисциплінарного проступку, що виразився у невиході на службу 17.06.2024 та 18.06.2024 в умовах воєнного стану та посиленого варіанту службової діяльності, порушенні Присяги та Правил етичної поведінки поліцейського, а також невиконанні наказів безпосередніх керівників та керівництва Головного управління Національної поліції в Закарпатській області ОСОБА_1 звільнено зі служби в поліції.

Поряд з цим судом встановлено, що 17 та 18 червня 2024 року позивач перебував на лікарняному.

Згідно виписки з електронної системи охорони здоров`я Е-health, ОСОБА_1 , з 15 червня 2024 року по 19 червня 2024 року та з 19 червня 2024 року по 24 червня 2024 року перебував на листку тимчасової непрацездатності.

Відповідно до Закону України "Про загальнообов`язкове державне соціальне страхування", постанови Кабінету Міністрів України від 17.04.2019 № 328 "Деякі питання організації ведення Електронного реєстру листків непрацездатності та надання інформації з нього", наказу Міністерства охорони здоров`я України від 01.06.2021 № 1066 "Деякі питання формування медичних висновків про тимчасову непрацездатність та проведення їхньої перевірки", наказу Міністерства охорони здоров`я України від 13.11.2001 № 455 "Про затвердження Інструкції про порядок видачі документів, що засвідчують тимчасову непрацездатність громадян" Е-лікарняний - електронний документ, що засвідчує факт тимчасової непрацездатності особи. Він є підставою для звільнення від роботи та оплати перших п`яти днів тимчасової непрацездатності за рахунок роботодавця, призначення матеріального забезпечення та надання соціальних послуг відповідно до законодавства про загальнообов`язкове державне соціальне страхування. Е-лікарняний не потрібно друкувати та надавати роботодавцю у паперовій формі чи надавати будь-які паперові підтвердження тимчасової непрацездатності.

При цьому, у хворого виникає обов`язок повідомити про відкриття Е-лікарняного свого роботодавця будь-яким зручним способом, наприклад, телефоном.

За твердженням позивача, про факт його перебування на лікарняному було відомо керівництву та безпосередньому керівнику позивача.

У свою чергу, роботодавець мав реальну змогу перевірити необхідну інформацію про Е-лікарняний в Електронному кабінеті страхувальника на Порталі Пенсійного фонду України.

Відтак, у даному випадку суд першої інстанції дійшов вірного висновку, щодо відсутності підстав для притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності та застосування до позивача дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби.

Таким чином, оскільки висновки службового розслідування, враховуючи вищевказане, не відповідають фактичним обставинам та матеріалам справи, відповідно накази №1514 від 18.06.2024 та № 131 о/с "По особовому складу" від 19.06.2024 в частині притягнення до дисциплінарної відповідальності та звільнення позивача є протиправними та підлягають скасуванню, що має наслідком поновлення позивача на службі в ГУНП.

Як слідує з матеріалів справи, наказом ГУНП від 13.06.2024 № 126 о/с, на підставі подання тво командира батальйону поліції особливого призначення (стрілецький) ГУНП в Закарпатській області підполковника поліції Данилаша О.В. від 13.06.2024 та відповідно до пункту 2 частини 1 статті 65 (для більш ефективної служби, виходячи з інтересів служби) та абзацу 2 частини 8 статті 65 Закону України "Про національну поліцію", майора поліції ОСОБА_1 призначено інспектором взводу № 1 батальйону поліції особливого призначення (стрілецький) Головного управління Національної поліції в Закарпатській області.

Враховуючи, що в ході розгляду справи встановлена неправомірність наказів №1514 від 18.06.2024 та № 131 о/с "По особовому складу" від 19.06.2024, а тому позивача слід поновити на посаді.

Визначаючись щодо дати з якої слід поновити позивача на службі в поліції, апеляційний суд вказує, що відповідно до наказу Головного управління Національної поліції в Закарпатській області від 02.07.2024 року №142 о/с відповідачем внесено зміни до пунктів наказу ГУНП в Закарпатській області від 19.06.2024 №131 о/с, а саме змінено дату звільнення позивача на 25 червня 2024 року. Відтак, позивача слід поновити на посаді з 26 червня 2024 року.

При цьому, суд зауважує, що у випадку зміни дати звільнення у зв`язку зі звільненням працівника з роботи під час його тимчасової непрацездатності, відсутні підстави і умови матеріальної відповідальності роботодавця. У такому випадку зміна дати звільнення не є вимушеним прогулом. Такі висновки, зокрема, наведено у постанові Верховного Суду від 08 лютого 2023 року по справі № 207/831/20.

Положеннями частини другої статті 235 Кодексу законів про працю України (далі -КЗпП) передбачено, що при винесенні рішення про поновлення на роботі орган, який розглядає трудовий спір, одночасно приймає рішення про виплату працівникові середнього заробітку за час вимушеного прогулу або різниці в заробітку за час виконання нижчеоплачуваної роботи, але не більш як за один рік. Якщо заява про поновлення на роботі розглядається більше одного року, не з вини працівника, орган, який розглядає трудовий спір, виносить рішення про виплату середнього заробітку за весь час вимушеного прогулу.

Відповідно до статті 94 Закону України "Про Національну поліцію", поліцейські отримують грошове забезпечення, розмір якого визначається залежно від посади, спеціального звання, строку служби в поліції, інтенсивності та умов служби, кваліфікації, наявності наукового ступеня або вченого звання. Порядок виплати грошового забезпечення визначає Міністр внутрішніх справ України.

Зі змісту постанови Кабінету Міністрів України від 11.11.2015 № 988 "Про грошове забезпечення поліцейських Національної поліції", наказу Міністерства внутрішніх справ України від 06.04.2016 № 260 "Про затвердження порядку та умов виплати грошового забезпечення поліцейським Національної поліції та курсантам вищих навчальних закладів МВС із специфічними умовами навчання" резюмується, що грошове забезпечення поліцейських обраховується та виплачується з розрахунку календарних днів відповідного місяця їх служби.

Середній заробіток працівника визначається відповідно до статті 27 Закону України "Про оплату праці" за правилами, передбаченими Порядком обчислення середньої заробітної плати, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 08.02.1995 №100 (далі - Порядок №100),

Відповідно до пункту 5 Порядку № 100 основою для обчислення загальної суми заробітку, що підлягає виплаті за час вимушеного прогулу, є середньоденна (середньогодинна) заробітна плата працівника, яка згідно з пунктом 8 цього Порядку визначається діленням заробітної плати за фактично відпрацьовані протягом двох місяців робочі (календарні) дні на число відпрацьованих робочих днів (годин), а у випадках, передбачених чинним законодавством, календарних днів за цей період.

Згідно з довідкою №522/106/5-24 від 11.07.2024 року, про заробітну плату ОСОБА_1 , його заробітна плата за останні два місяці перед звільненням склала: за квітень 2024 року - 34837,01 грн, за травень 2024 року - 34837,03 грн. Отже середньомісячна заробітна плата складе 34837,02 грн, середньоденна - 1142,20 грн (61 день).

Відтак, загальна сума заробітної плати за час вимушеного прогулу за 343 робочих днів за період 26.06.2024 року по 24.10.2025 року, що підлягає виплаті на користь позивача, становить 391774,60 грн. При цьому, з вказаної суми слід відрахувати податки, збори та інші обов`язкові платежі, які повинні утримуватися із сум доходу поліцейського.

Відповідно до статті 371 частини 1 пунктів 2, 3 КАС України негайно виконуються рішення суду про присудження виплати заробітної плати, іншого грошового утримання у відносинах публічної служби - у межах суми стягнення за один місяць; поновлення на посаді у відносинах публічної служби.

Таким чином, в даній справі суд вважає за необхідне допустити до негайного виконання стягнення на користь позивача грошове забезпечення за один місяць в розмірі 34837,02 грн та поновлення позивача на посаді з 26 червня 2024 року.

За таких обставин, колегія суддів дійшла до висновку, що рішення суду першої інстанції, законне та обґрунтоване, а тому відсутні підстави для його зміни чи скасування.

Згідно статі 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає скаргу без задоволення, а рішення суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись статтями 241, 250, 308, 310, 316, 321, 322, 325, 328 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Головного управління Національної поліції в Закарпатській області залишити без задоволення.

Рішення Закарпатського окружного адміністративного суду від 24 жовтня 2025 року у справі №260/4196/24 залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її ухвалення та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції.

Головуючий суддя С. П. Нос
судді Р. В. Кухтей
С. М. Шевчук
Повне судове рішення складено 13.03.2026