Справа № 640/8947/19
Суддя: Дору Ю.Ю.
Дата ухвалення: 2026-03-16 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЗАКАРПАТСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

і м е н е м У к р а ї н и

16 березня 2026 року м. Ужгород№ 640/8947/19
Закарпатський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Дору Ю.Ю., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом Державного підприємства "Фінансування інфраструктурних проектів" до Державної податкової служби України, Головного управління ДПС у м. Києві про визнання бездіяльності протиправною, зобов`язання вчинити дії, скасування податкових повідомлень-рішень, -

В С Т А Н О В И В:

Державне підприємство "Фінансування інфраструктурних проектів" звернулося до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовною заявою до Державної фіскальної служби України, Головного управління Державної фіскальної служби у м. Києві, про визнання бездіяльності протиправною, зобов`язання вчинити дії, скасування податкових повідомлень-рішень.

Обгрунтовуючи позов, зазначає, що податковим органом не заперечується та підтверджується факт наявності позитивного сальдо розрахунків з державним бюджетом в частині податку на додану вартість. Крім того, наявність переплати в частині податку на додану вартість також підтверджується звірянням розрахунків згідно Акту №5286-20 від 04.06.2015 та Актом №1764-07 від 22.02.2016 (копії Актів додаються). Однак, не здійснено автоматичного збільшення у системі електронного адміністрування ПДВ суми від`ємного значення, що включається до складу податкового кредиту у розмірі 173 047,70 грн., відображеної в уточнюючому розрахунку податкових зобов`язань з податку на додану вартість у зв`язку з виправленням самостійно виявлених помилок, на яку ДП «ФІНІНПРО» має право реєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, чим неправомірно позбавило можливості використати власність Підприємства для ведення господарської та фінансової діяльності.

Також, позивач зазначає, що оскільки уточнюючі декларації з ПДВ за періоди з листопада 2013 по лютий 2015 року року подані Підприємством з дотриманням норм законодавства з питань оподаткування, вважає, що Відповідач 1 неправомірно не відобразив показники уточнюючих декларацій в картці особового рахунку Підприємства, обов`язок якого покладено на податковий орган нормами ПК України, а відсутність в картці інтегрованого рахунку у системі електронного адміністрування ПДВ відомостей, зазначених Підприємством в уточнених деклараціях з ПДВ за періоди з листопада 2013 по лютий 2015 років з часу їх подання та відсутність механізму такого адміністрування порушує права та законні інтереси Позивача.

Ухвалою судді Окружного адміністративного суду міста Києва від 30.05.2019 відкрито провадження у справі.

ГУ ДФС у м. Києві подало відзив на позов у якому вказує, що проведена камеральна перевірка своєчасності реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних ДП «Фінансування інфраструктурних проектів`за 2017 року 2019 роки якою встановлено порушення вимог п. 201,10 ст. 201 Податкового кодексу України , а саме: несвоєчасно зареєстровано податкові накладні в ЄРПН за 2017року-2019 роки (акт перевірки від 09.04.2019 № 3931/26-15-12-06-16/37264503), тому відповідно до п. 120.1 ст. 120 Кодексу, ГУ ДФС у м. Києві застосовано штрафні санкції та винесено ППР від 08.05.2019 № у розмірі 95610,98 грн. за порушення граничних термінів реєстрації податкових накладних в ЄРПН. Враховуючи наведене, ГУ ДФС у м. Києві просить відмовити у задоволенні позову.

Представником позивача подано відповідь на відзив у якому він не погоджується із думкою відповідача, оскільки факт наявності переплати Позивачем в частині податку на додану вартість у сумі 173 047,70 грн. має важливе значення для вирішення даної справи по суті, адже саме з незалежних від платника податків причин, його неправомірно позбавлено можливості використовувати власність для ведення господарської та фінансової діяльності. Отже, позивач вказує, що податковим органом не заперечується факт наявності у Підприємства позитивного сальдо розрахунків з державним бюджетом в частині податку на додану вартість та не надано правових аргументів щодо наявності переплати в частині податку на додану вартість, що підтверджується звірянням розрахунків згідно Акту №5286-20 від 04.06.2015 та Актом №1764-07 від 22.02.2016.

Законом України Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду від 13.12.2022 №2825-IX (далі - Закон №2825-IX) ліквідовано Окружний адміністративний суд міста Києва.

Відповідно до супровідного листа Окружного адміністративного суду міста Києва від 01.02.2024 №03-19/3381/24 Про скерування за належністю справи на виконання положень п.2 розділу ІІ Прикінцеві та перехідні положення Закону України № 2825-ІХ справа № 640/8947/19 була скерована до Київського окружного адміністративного суду за належністю.

Київський окружний адміністративний суд на виконання Закону України Про внесення зміни до пункту 2 розділу II Прикінцеві та перехідні положення Закону України Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду та відповідно до Порядку передачі судових справ, нерозглянутих Окружним адміністративним судом міста Києва, затвердженого наказом Державної судової адміністрації України від 16.09.2024 №399, передав судові справи для доставляння до Закарпатського окружного адміністративного суду.

Справа № 640/8947/19 надійшла до Закарпатського окружного адміністративного суду 04.03.2025.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 04.03.2025 справа розподілена судді Рейті С.І.

Ухвалою суду від 10.03.2025 прийнято до провадження справу № 640/8947/19 та вирішено розглядати справу за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у справі матеріалами.

Ухвалою Закарпатського окружного адміністративного суду від 16.04.2025 року замінено відповідачів у справі № 640/8947/19 з Головного управління ДФС у м. Києві (04655, вул. Шолуденка, буд. 33/19, м. Київ; ) та Головного управління ДПС у м. Києві (04116, м. Київ, вул. Шолуденка, буд. 33/19, ) на правонаступника Головне управління ДПС у м. Києві, як відокремлений підрозділ (04116, вул. Шолуденка, 33/19, м. Київ; ).

Ухвалою Закарпатського окружного адміністративного суду від 16.04.2025 року замінено відповідача - Державну фіскальну службу України (04053, м. Київ, Львівська площа, 8, ) на правонаступника Державну податкову службу України (04053, м. Київ, Львівська площа, 8, ).

23 грудня 2025 року суддя Рейті С.І. відрахований із штату суду, як такий, що звільнений у відставку. У зв`язку із цим та відповідно до статті 31 КАС України дану адміністративну справу, передано на повторний автоматизований розподіл за результатами якого, 01 січня 2026 року визначено головуючого суддю по вказаній справі Дору Ю.Ю..

Ухвалою Закарпатського окружного адміністративного суду від 05 січня 2026 року прийнято справу до судового розгляду у порядку спрощеного позовного провадження без виклику учасників справи.

12 січня 2026 року представником Державної податкової служби України подано клопотання про закриття провадження.

12 січня 2026 року представником Державної податкової служби України подано додаткові пояснення де просить відмовити у задоволенні позову.

Ухвалою Закарпатського окружного адміністративного суду від 14 січня 2026 року відмовлено у задоволенні заяви Державної податкової служби України про закриття провадження.

Суд зазначає, що судове рішення у справі, постановлене у письмовому провадженні, складено у повному обсязі відповідно до ч.4 ст.243 КАС України.

Згідно з ч.5 ст.250 КАС України датою ухвалення судового рішення в порядку письмового провадження є дата складення повного судового рішення.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок наявних у справі доказів у їх сукупності, суд зазначає наступне.

Суд встановив, що ДП «Фінансування інфраструктурних проектів» зареєстрований як суб`єкт господарської діяльності 14.09.2010 року, та перебуває на обліку ГУ ДПС м. Києва.

ГУ ДФС у м. Києві провело перевірку з питань своєчасності реєстрації податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних ДП «Фінансування інфраструктурних проектів`за 2017 року - 2019 роки.

Під час перевірки виявлено порушення вимог п. 201.10 ст. 201 Податкового кодексу України , несвоєчасно зареєстровано податкові накладні в ЄРПН, у зв`язку з чим і складено акт від 09.04.2019 щодо недотримання граничних строків реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Згідно з актом, виявлено порушення позивачем п.201.10 статті 201 та згідно п.120-1.1 ст.120-1 Податкового Кодексу України в частині несвоєчасності реєстрації податкових/розрахунків накладених в Єдиному реєстрі податкових накладних.

08 травня 2019 ГУ ДФС у м. Києві прийнято податкове повідомлення-рішення №6, яким до позивача застосовано штрафні санкції в розмірі 95 610, 98 грн., за порушення граничних термінів реєстрації податкових накладних в ЄРПН.

Дослідивши обставини справи та перевіривши їх доказами, суд приходить до наступних висновків.

Відповідно до статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних і юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Відповідно до статті 67 Конституції України кожен зобов`язаний сплачувати податки і збори в порядку і розмірах, встановлених законом.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема, визначає вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час адміністрування податків, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулює Податковий кодекс України (далі - ПК України, у редакції чинній на момент виникнення спірних правовідносин).

Згідно з п.п.20.1.4. п.20.1 ст.20 ПК України, контролюючі органи мають право проводити відповідно до законодавства перевірки і звірки платників податків (крім Національного банку України), у тому числі після проведення процедур митного контролю та/або митного оформлення.

Відповідно до пункту 75.1 статті 75 ПК України, контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.

Камеральні та документальні перевірки проводяться контролюючими органами в межах їх повноважень виключно у випадках та у порядку, встановлених цим Кодексом, а фактичні перевірки - цим Кодексом та іншими законами України, контроль за дотриманням яких покладено на контролюючі органи.

Згідно з підпунктом 75.1.1 пункту 75.1 статті 75 ПК України камеральною вважається перевірка, яка проводиться у приміщенні контролюючого органу виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків та даних системи електронного адміністрування податку на додану вартість (даних центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, даних Єдиного реєстру податкових накладних та даних митних декларацій), а також даних Єдиного реєстру акцизних накладних та даних системи електронного адміністрування реалізації пального та спирту етилового.

Предметом камеральної перевірки також може бути своєчасність подання податкових декларацій (розрахунків) та/або своєчасність реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних, акцизних накладних та/або розрахунків коригування до акцизних накладних у Єдиному реєстрі акцизних накладних, виправлення помилок у податкових накладних та/або своєчасність сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобов`язання виключно на підставі даних, що зберігаються (опрацьовуються) у відповідних інформаційних базах.

Відповідно до вимог пункту 201.10 статті 201 ПКУ, при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну (розрахунок коригування) та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних здійснюється не пізніше п`ятнадцяти календарних днів, наступних за датою їх складання.

Відсутність факту реєстрації платником податку продавцем товарів/послуг податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних та/або порушення порядку заповнення податкової накладної не дає права покупцю на включення сум податку на додану вартість до податкового кредиту та не звільняє продавця від обов`язку включення суми податку на додану вартість, вказаної в податковій накладній, до суми податкових зобов`язань за відповідний звітний період.

Порядок ведення Єдиного реєстру податкових накладних встановлюється Кабінетом Міністрів України. Покупець має право звіряти дані отриманої податкової накладної на відповідність із даними Єдиного реєстру податкових накладних.

Реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних повинна здійснюватися з урахуванням граничних строків:

для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, до останнього дня (включно) календарного місяця, в якому вони складені;

для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, до 15 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені.

При цьому Кодексом передбачено можливість реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у ЄРПН в інші терміни, ніж встановлено пунктом 201.1 статті 201 Кодексу, але з нарахуванням штрафних санкцій за порушення порядку їх реєстрації в ЄРПН.

Відповідно до п. 1201. 1 ст. 1201 Кодексу, порушення платниками податку на додану вартість граничного строку, передбаченого статтею 201 цього Кодексу, для реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних (крім податкової накладної, що не надається отримувачу (покупцю), складеної на постачання товарів/послуг для операцій: які звільнені від оподаткування або які оподатковуються за нульовою ставкою) тягне за собою накладення на платника податку на додану вартість, на якого відповідно до вимог статей 192 та 201 цього Кодексу покладено обов`язок щодо такої реєстрації, штрафу в розмірі: 10 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування у разі порушення строку реєстрації до 15 календарних днів; 20 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, у разі порушення строку реєстрації від 16 до 30 календарних днів; 30 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування у разі порушення строку реєстрації від 31 до 60 календарних днів; 40 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування у разі порушення строку реєстрації від 61 до 365 календарних днів; 50 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування у разі порушення строку реєстрації на 366 і більше календарних днів.

Функціонування СЕА ПДВ регулюються ст.200-1 ПК України, а регламентуються Порядком електронного адміністрування податку на додану вартість, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 16.10.2014 р. 569 (далі Порядок № 569).

Відповідно до п.200-1.1 ст.200-1 ПК України система електронного адміністрування податку на додану вартість забезпечує автоматичний облік в розрізі платників податку: суми податку, що містяться у складених та отриманих податкових накладних та розрахунках коригування, зареєстрованих в Єдиному реєстрі податкових накладних; суми податку, сплачені платниками при ввезенні товару на митну територію України; суми поповнення та залишку коштів на рахунках в системі електронного адміністрування податку на додану вартість; суми податку, на яку платники мають право зареєструвати податкові накладні та розрахунки коригування до податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних; інші показники, які згідно з вимогами пункту 34 підрозділу 2 розділу ХХ "Перехідні положення" цього Кодексу враховуються під час обрахунку суми податку, обчисленої за формулою, визначеною пунктом 200-1.3 статті 200-1 цього Кодексу.

Пунктом 200-1.2 статті 200-1 ПК України встановлено, що платникам податку автоматично відкриваються рахунки в системі електронного адміністрування податку на додану вартість.

Розрахунки з бюджетом у системі електронного адміністрування податку на додану вартість здійснюються з цих рахунків, крім випадку, передбаченого абзацом другим пункту 87.1 статті 87 цього Кодексу.

Згідно п.200-1.3 ст.200-1 ПК України платник податку має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних на суму податку .

ПК України встановлює обов`язок платника податку скласти і зареєструвати розрахунок коригування до податкової накладної задля виправлення помилок, допущених при її складенні, у тому числі у випадках, не пов`язаних із зміною суми компенсації вартості товарів/послуг.

Отже, формування реєстраційного ліміту здійснюється системою електронного адміністрування ПДВ на централізованому рівні ДПС України в автоматичному режимі, шляхом застосування вказаної формули та у разі невідповідності задекларованих платником податків грошових зобов`язань та зареєстрованих податкових накладних, розрахунків коригування до них, уточнюючих розрахунків чи допущення помилки під час їх оформлення система автоматично визначає, що платником було допущено перевищення задекларованих зобов`язань, що призводить до автоматичного зменшення суми реєстраційного ліміту такого платника. З урахуванням зазначеного, платнику податків для уникнення помилок/непорозумінь B частині розрахунку, зокрема показника , слід дотримуватись вимог чинного податкового законодавства в питаннях оподаткування ПДВ та правил ведення бухгалтерського обліку, особливо при складанні та реєстрації в ЄРПН податкових накладних, розрахунків коригування до них, уточнюючих розрахунків, оскільки електронне адміністрування ПДВ передбачає сукупність послідовних дій, які зобов`язані вчиняти як відповідні контролюючі органи, так і платники такого податку.

Згідно з пункту 192.1 статті 192 ПК України, якщо після постачання товарів/послуг здійснюється будь-яка зміна суми компенсації їх вартості, включаючи наступний за постачанням перегляд цін, перерахунок у випадках повернення товарів/послуг особі, яка їх надала, або при поверненні постачальником суми попередньої оплати товарів/послуг, суми податкових зобов`язань та податкового кредиту постачальника та отримувача підлягають відповідному коригуванню на підставі розрахунку коригування до податкової накладної, складеному B порядку, встановленому для податкових накладних, та зареєстрованому в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Розрахунок коригування до податкової накладної складається також у випадку виправлення помилок, допущених при складанні податкової накладної, у тому числі не пов`язаних із зміною суми компенсації вартості товарів/послуг.

Отже, судом втановлено, що ГУ ДФС у м. Києві провело камеральну перевірку своєчасності реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних ДП «Фінансування інфраструктурних проектів`за 2017 року 2019 роки якою встановлено порушення вимог п. 201.10 ст. 201 Податкового кодексу України. Відповідно до п. 120,1 ст. 120 Кодексу, ГУ ДФС у м. Києві застосовано штрафні санкції та винесено ППР від 08.05.2019 № у розмірі 95610,98 грн. за порушення граничних термінів реєстрації податкових накладних в ЄРПН.

Оскільки відповідно до п. 1201. 1 ст. 1201 Кодексу, порушення платниками податку на додану вартість граничного строку, для реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних тягне за собою накладення на платника податку штрафу, тому суд приходить до висновку, що відповідачем надано достатні обгрунтування, які підтверджують правомірність його дій.

Під час розгляду справи суд враховує позицію Європейського суду з прав людини (в аспекті оцінки аргументів учасників справи), сформовану, зокрема у справах "Салов проти України" (№65518/01; пункт 89), "Проніна проти України" (№ 63566/00; пункт 23) та "Серявін та інші проти України" (№ 4909/04; пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (див. рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" (Ruiz Torija v.Spain) серія A. 303-A; пункт 29).

Враховуючи вищезазначене, оцінивши докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, та враховуючи всі наведені обставини, суд з урахуванням вимог встановлених частиною другою статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, вважає, що позовні вимоги не підлягають задоволенню.

Відповідно до ст.77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Керуючись ст.ст. 2, 77, 241, 243-246, 255 КАС України, суд,-

В И Р І Ш И В :

У задоволенні адміністративного позову Державного підприємства "Фінансування інфраструктурних проектів" (03118, м. Київ118, вул. Хотівська, буд. 4(літ. А), ) до Державної податкової служби України (04053, м. Київ, пл. Львівська, 8, ), Головного управління Державної податкової служби у м. Києві (04116, м. Київ, вул. Шолуденка, буд. 33/19, ), про визнання бездіяльності протиправною, зобов`язання вчинити дії, скасування податкових повідомлень-рішень - відмовити.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту судового рішення безпосередньо до Шостого апеляційного адміністративного суду. Рішення суду може бути оскаржено до Шостого апеляційного адміністративного суду в строки визначені ст. 295 КАС України. Рішення суду набирає законної сили в порядку визначеному ст. 255 КАС України. Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

СуддяЮ.Ю.Дору