Справа № 640/35917/21
Суддя: Зінченко О.В.
Дата ухвалення: 2026-03-16 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Донецький окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

16 березня 2026 року Справа№640/35917/21

Донецький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Зінченка О.В., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження (в порядку письмового провадження) адміністративну справу за позовом Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) "Київтеплоенерго" до Головного управління Держпродспоживслужби в м. Києві, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача ОСОБА_1 , про визнання протиправним та скасування припису,-

ВСТАНОВИВ:

Комунальне підприємство виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) Київтеплоенерго звернулось до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до Головного управління Держпродспоживслужби в м. Києві, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача ОСОБА_1 , в якому просить визнати протиправним та скасувати припис Головного управління Держпродспоживслужби в м. Києві №564 від 04.10.2021 року.

В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на те, що висновки акту здійснення державного нагляду (контролю) щодо додержання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері захисту прав споживачів, на підставі якого прийнято оскаржуване рішення, не відповідають дійсним обставинам справи та нормам чинного законодавства і тому позивач вважає спірне рішення протиправним та таким, що підлягає скасуванню.

Позивач зазначив, що до уваги можуть братися лише ті засоби обліку, які встановлені відповідно до умов Закону України «Про комерційний облік теплової енергії та водопостачання», який має вищу юридичну силу. Тобто під час нарахування за спожиті послуги з централізованого опалення, можуть бути взяті до уваги показання тільки тих приладів обліку, які дають можливість коректного визначення обсягу фактично спожитої теплової енергії, при цьому необхідно враховувати тип схеми опалення будинку.

При затвердженні Порядку визначення технічної можливості встановлення вузлів розподільного обліку теплової енергії та економічної доцільності встановлення приладів розподілювачів теплової енергії визначено, що цей Порядок прийнято з метою створення умов для кожного споживача у будинку щодо вибору оптимального способу забезпечення розподільного обліку споживання послуг з опалення у належному йому приміщенні.

Порядком дозволено у будинках з вертикальною схемою системи централізованого опалення, де немає можливості встановлення індивідуальних теплових лічильників, встановлювати прилади-розподілювачі теплової енергії на радіаторах опалення для подальшого їх використання. Встановлення у будинках з вертикальною схемою вузлів розподільного обліку може призвести до неможливості коректного обліку та розподілу обсягів теплової енергії споживачами. Також звертає увагу, що відповідно до копій актів визначення технічної можливості встановлення вузла розподільного обліку теплової енергії, наданих споживачами чітко зазначено про відсутню можливість забезпечення вільного доступу до вузла обліку, що є порушенням п. 6 Постанови КМУ № 829 від 10.10.2018.

За таких обставин, просить задовольнити позов.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 10 грудня 2021 року (суддя Маруліна Л.О.) відкрито провадження в адміністративній справі та вирішено здійснювати розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Законом України Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду від 13.12.2022 № 2825-IX (далі - Закон № 2825-IX) Окружний адміністративний суд міста Києва ліквідовано, утворено Київський міський окружний адміністративний суд із місцезнаходженням у місті Києві.

Відповідно до пункту 2 Прикінцевих та перехідних положень Закону № 2825-IX з дня набрання чинності цим Законом Окружний адміністративний суд міста Києва припиняє здійснення правосуддя; до початку роботи Київського міського окружного адміністративного суду справи, підсудні окружному адміністративному суду, територіальна юрисдикція якого поширюється на місто Київ, розглядаються та вирішуються Київським окружним адміністративним судом.

Разом з цим, на виконання вимог Закону України Про внесення зміни до пункту 2 розділу II Прикінцеві та перехідні положення Закону України Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду щодо забезпечення розгляду адміністративних справ (далі - Закон) та визначає порядок передачі нерозглянутих Окружним адміністративним судом міста Києва адміністративних судових справ іншим окружним адміністративним судам України - наказом ДСА України від 16.09.2024 №399 затверджено Порядок передачі судових справ, нерозглянутих Окружним адміністративним судом міста Києва (далі - Порядок №399).

Пунктами 4-7 Порядку №399 визначено, що на розгляд та вирішення судам підлягають передачі судові справи, які нерозглянуті ОАСК та передані до КОАС, але до набрання чинності Законом, не розподілені між суддями. Матеріали щодо розгляду та вирішення окремих процесуальних питань у межах нерозглянутих судових справ підлягають передачі до судів, визначених у результаті автоматизованого розподілу судових справ між судами, проведеного відповідно до правил, установлених цим Порядком. Судові справи, вказані у переліку, які підлягають передачі судам, мають бути зареєстровані в базі даних. Перелік складається відповідальною особою протягом семи робочих днів після опублікування цього Порядку за формою, визначеною у додатку 1 до Порядку, та формується в електронній формі із застосуванням КЕП.

На виконання вимог пункту 2 Прикінцевих та перехідних положень Закону № 2825-IX та Порядку №399 на підставі Акту приймання-передачі судових справ, нерозглянутих Окружним адміністративним судом міста Києва від 15.01.2025, згідно супровідного листа КОАС від 15.01.2025 №01-19/474/25 до Донецького окружного адміністративного суду передано 4132 судові справи, у тому числі адміністративну справу № 640/35917/21.

В результаті повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями визначено суддю Зінченка О.В. для розгляду адміністративної справи № 640/35917/21.

Ухвалою суду від 19 травня 2025 року прийнято до свого провадження адміністративну справу № 640/35917/21 за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).

Відповідач надав відзив на позовну заяву, в якому заперечував проти задоволення позовних вимог, зазначив, що за результатами проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо додержання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері захисту прав споживачів, Головним управлінням складено Акт № 4280-1 від 04.10.2021, в якому виявлено порушення вимог законодавства: під час проведення позапланового заходу згідно звернення ОСОБА_1 та встановлено, що в опалювальному періоді 2019/2020 та 2020/2021 роках нарахування за послуги теплопостачання за нормативами (нормами) споживання за наявності квартирних засобів обліку проводилася без урахування їх показників, що не відповідає пункту 9 Договору про надання послуг з нейтралізованого опалення та централізованого постачання гарячої води населенню, а саме: справляння плати за нормативами (нормами) споживання за наявності квартирних засобів обліку без урахування їх показників не допускається. Одночасно встановлено, що споживач зверталася з відповідною заявою про усунення недоліків у нарахуванні плати за послугу з централізованого опалення, згідно наданих нею показань, КП «Київтеплоенерго» відмовлено споживачу. Дана обставина підтверджується заявою від 16 січня 2020 р., що є порушенням абз. 2 пункту 10 Правил надання послуг з централізованого опалення, постачання холодної та гарячої води і водовідведення та типового договору про надання послуг з централізованого опалення, постачання холодної та гарячої води і водовідведення, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 21 липня 2005 р. № 630, частини 3 статті 10 Закону України «Про захист прав споживачів». Звернув увагу, що Порядок № 829, на який посилається позивач набрав чинності лише 24.10.2018, а отже положення та вимоги даного порядку мають застосовуватися лише на нові відносини, які визначають процедуру встановлення вузлів розподільного обліку.

З огляду на вказане просив відмовити у задоволенні позовних вимог.

Третьою особою, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача ОСОБА_1 надано пояснення, в яких зазначено, що 19.07.2017 року нею, за власні кошти обладнана належна їй на праві власності квартира АДРЕСА_1 , приладом обліку теплової енергії, який встановлений в її квартирі відповідно до «Робочого проекту», погодженого ПАТ «Київенерго» 19.07.2017.

Вузол комерційного обліку тепла опломбований та введений в експлуатацію на підставі Акту від 31.12.2017 р. Згідно акту введення в експлуатацію міжповірочний період лічильника 4 роки. У вересні 2021 року, до початку опалювального сезону, була проведена повірка теплолічильника, про що Державним підприємством «Київський обласний науково- виробничий центр стандартизації, метрології та сертифікації ДП «КИЇВОБЛСТАНДАРТМЕТРОЛОГІЯ» видано Свідоцтво про повірку законодавчо регульованого засобу вимірювальної техніки від 29.09.2021р, з якого слідує, що він відповідає вимогам ДСТУ. Вказане свідоцтво чинне до 29.09.2025 року.

Надання їй послуги з опалення та оплата її вартості відбувались у відповідності до вказаних вимог закону та Правил № 630 на підставі виставлених рахунків ПАТ «Київенерго».

З 01.05.2018 року ПАТ «Київенерго» припинило свою діяльність у сфері теплопостачання, про що було повідомлено на офіційному сайті ПАТ «Київенерго» та у газеті «Хрещатик» від 04.05.2018 року № 48(5099) про припинення дії пропозиції (публічної оферти) мешканцям житлових будинків м. Києва відносно укладення Договору про надання послуг з централізованого опалення та постачання гарячої води населенню.

30.04.2018 року закріплено на правах господарського відання за Комунальним підприємством виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) Київтеплоенерго. Тобто, саме з 01 травня 2018 року КП «Київтеплоенерго» набуло статусу виконавця послуг з централізованого опалення у будинку за вищевказаною адресою.

Надання послуг на умовах, які надавались ПАТ «Київенерго» продовжувалось і наступним постачальником - КП «Київтеплоенерго», що підтверджується нарахуванням ОСОБА_1 платежів КП «Київтеплоенерго» з червня 2018 року по листопад 2019 року за спожите тепло згідно з обсягами, які вона, як споживач тепла, вказувала у квитанціях або повідомляла через колл центр - різниця попередніх та поточних показників засобу обліку теплової енергії по квартирі АДРЕСА_2 .

В листопаді 2019 року без повідомлення позивача про можливе зняття з обліку приладу квартирного обліку тепла, без обґрунтування підстав, теплолічильник, робочий проект якого пройшов всі погодження і прийнятий на облік КП «Київтеплоенерго», знятий з обліку.

Також зазначила, що відмовивши у прийнятті на абонентський облік вузла розподільного обліку теплової енергії та здійснюючи нарахування їй вартості послуги з централізованого опалення без урахування показників лічильника теплової енергії позивач обмежив право на раціональне споживання теплової енергії та оплату за фактично отримані послуги.

З огляду на те, що Порядок визначення технічної можливості встановлення вузлів розподільного обліку теплової енергії та економічної доцільності встановлення приладів - розподілювачів теплової енергії, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 10.10.2018 року № 829, набрав чинності лише 24.10.2018 року, то положення та вимоги цього Порядку мають застосовуватися з моменту набрання ним чинності, до нових відносин, які визначають процедуру встановлення вузлів розподільного обліку комунальної послуги з постачання теплової енергії та не мають зворотної сили до вже встановлених лічильників, які були прийняті на облік.

Вважає оскаржуваний припис № 564 законним за такими підставами: Порядок № 829 набрав чинності лише 24.10.2018, тому положення та вимоги даного порядку мають застосовуватися (до нових відносин, які визначають процедуру встановлення вузлів розподільного обліку комунальної послуги з постачання теплової енергії) з моменту чинності даного порядку, та не мають зворотної сили до вже встановлених лічильників, які були прийняті на облік.

В подальшому позивачем надано відповідь на відзив, а відповідачем заперечення на відповідь на відзив.

Розглянувши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд установив наступне.

У травні 2021 року до Головного управління Держпродспоживслужби в м. Києві надійшло звернення ОСОБА_1 мешканки будинку АДРЕСА_3 про порушення КП «Київтеплоенерго» законних прав споживача при нарахуванні плати за послуги теплопостачання.

15.06.2021 року Державна служби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів надала Головному управлінню погодження, №15.3-10/14349 та зобов`язала здійснити позаплановий захід державного накладу (контролю) в частині захисту прав споживачів на підставі звернення фізичних осіб про порушення їх законних прав суб`єктом господарювання КП «Київтеплоенерго».

На підставі погодження Держпродспоживслужби №15.3-10/14349 від 15.06.2021 року, Головним управлінням видано Наказ № 4280 від 20.09.2021 року про проведення з 21.09.2021 по 04.10.2021 року позапланового заходу (перевірки) у КП «Київтеплоенерго» щодо дотримання вимог законодавства про захист прав споживачів при наданні послуг з питань, викладених у зверненні ОСОБА_1 .

Направлення від 20.09.2021 року № 3482 на проведення заходу надано суб`єкту господарювання 27.09.2021 року та отримано КП «Київтеплоенерго».

За результатами проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо додержання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері захисту прав споживачів, Головним управлінням складено Акт № 4280-1 від 04.10.2021, в якому виявлено порушення вимог законодавства, зокрема, під час проведення позапланового заходу згідно звернення ОСОБА_1 встановлено, що в опалювальному періоді 2019/2020 та 2020/2021 роках нарахування за послугу теплопостачання за нормативами (нормами) споживання за наявності квартирних засобів обліку проводилася без урахування їх показників, що не відповідає пункту 9 Договору про надання послуг з цейтралізованого опалення та централізованого постачання гарячої води населенню, а саме: справляння плати за нормативами (нормами) споживання за наявності квартирних засобів обліку без урахування їх показників не допускається. Одночасно встановлено, що споживач зверталася з відповідною заявою про усунення недоліків у нарахуванні плати за послугу з централізованого опалення, згідно наданих нею показань, КП «Київтеплоенерго» відмовлено споживачу. Дана обставина підтверджується заявою від 16 січня 2020 р., що є порушенням абз.2 пункту 10 Правил надання послуг з централізованого опалення, постачання холодної та гарячої води і водовідведення та типового договору про надання послуг з централізованого опалення, постачання холодної та гарячої води і водовідведення, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 21 липня 2005 р. № 630, частини 3 статті 10 Закону України «Про захист прав споживачів».

Керуючись ч. 8 ст. 7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» відносно КП «Київтеплоенерго» видано обов`язковий до виконання Припис від 04.10.2021 року №564 зі строком усунення виявлених порушень до 11 листопада 2021 року.

Вважаючи оскаржуваний припис протиправним та таким, що підлягає скасуванню, позивач звернувся до суду із згаданим позовом.

Надаючи правову оцінку встановленим обставинам справи, суд зазначає наступне.

Статтею 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначає Закон України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності».

Відповідно до статті 1 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» державний нагляд (контроль) - це діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, інших органів в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушень вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, прийнятого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.

Згідно із частинами першою, одинадцятою статті 4 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» державний нагляд (контроль) здійснюється за місцем провадження господарської діяльності суб`єкта господарювання або його відокремлених підрозділів, або у приміщенні органу державного нагляду (контролю) у випадках, передбачених законом. Плановий чи позаплановий захід щодо суб`єкта господарювання - юридичної особи має здійснюватися у присутності керівника або особи, уповноваженої керівником. Плановий чи позаплановий захід щодо фізичної особи - підприємця має здійснюватися за його присутності або за присутності уповноваженої ним особи.

Згідно пунктом 1 постанови Кабінету Міністрів України від 10 вересня 2014 року № 42 «Про оптимізацію системи центральних органів виконавчої влади», утворено Державну службу України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів (далі - Держпродспоживслужба).

Пунктом 1 Положення про Держпродспоживслужбу, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 02 вересня 2015 року № 67 (далі по тексту - Положення № 67), визначено, що Держпродспоживслужба є центральним органом виконавчої влади, який реалізує державну політику, зокрема, у галузі державного контролю за додержанням законодавства про захист прав споживачів і рекламу в цій сфері.

Відповідно до пункту 3 Положення № 667 одним з основних завдань Держпродспоживслужби є, зокрема, здійснення державного нагляду (контролю) за дотриманням законодавства про захист прав споживачів.

Держпродспоживслужба, відповідно до покладених на неї завдань, встановлених підпунктом 6 пункту 4 Положення № 667, у сфері здійснення державного нагляду (контролю) за дотримання законодавства про захист прав споживачів (у тому числі споживачів виробів з дорогоцінних металів та дорогоцінного каміння): перевіряє додержання суб`єктами господарювання, що провадять діяльність у сфері торгівлі і послуг, вимог законодавства про захист прав споживачів, а також правил торгівлі та надання послуг; проводить контрольні перевірки правильності розрахунків із споживачами за реалізовану продукцію відповідно до закону; накладає на суб`єктів господарювання сфери торгівлі і послуг, у тому числі ресторанного господарства, стягнення за порушення законодавства про захист прав споживачів; передає матеріали перевірок на дії осіб, що містять ознаки кримінального правопорушення, органам досудового розслідування.

Держпродспоживслужба здійснює свої повноваження безпосередньо та через свої територіальні органи (пункт 7 Положення № 667).

Відповідно до вимог частини сьомої статті 7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду.

У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.

Згідно частини восьмої статті 7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» припис - це обов`язкова для виконання у визначені строки письмова вимога посадової особи органу державного нагляду (контролю) суб`єкту господарювання щодо усунення порушень вимог законодавства. Припис не передбачає застосування санкцій щодо суб`єкта господарювання. Припис видається та підписується посадовою особою органу державного нагляду (контролю), яка здійснювала перевірку.

Правовідносини з постачання фізичним особам центрального опалення та постачання гарячої води регулюються Правилами надання послуг з центрального опалення, постачання холодної та гарячої води і водовідведення та типового договору про надання послуг з централізованого опалення, постачання холодної та гарячої води і водовідведення, затверджені постановою Кабінету Міністрів України від 21 липня 2005 року № 630 (далі по тексту - Правила № 630).

Згідно пункту 1 Правил № 630, ці правила регулюють відносини між суб`єктом господарювання, предметом діяльності якого є надання житлово-комунальних послуг (далі - виконавець), і фізичною та юридичною особою (далі - споживач), яка отримує або має намір отримувати послуги з централізованого опалення, постачання холодної та гарячої води і водовідведення (далі - послуги).

Відповідно до абзацу 2 пункту 10 Правил № 630 справляння плати за нормативами (нормами) споживання за наявності квартирних засобів обліку без урахування їх показань не допускається, за винятком випадків, передбачених абзацом п`ятим пункту 15 цих Правил. Виконавець і споживач не мають права відмовлятися від врахування показань засобів обліку.

Відповідно до статті 1 Закону України «Про комерційний облік теплової енергії та водопостачання»:

вузол обліку - комплекс пристроїв (у тому числі засобів вимірювальної техніки, що відповідають вимогам технічних регламентів), допоміжного обладнання та матеріалів до них, призначений для вимірювання спожитої теплової енергії та води, а також технічної реєстрації результатів такого вимірювання, включаючи засоби дистанційної передачі результатів вимірювання (за наявності);

вузол розподільного обліку - вузол обліку, що забезпечує індивідуальний облік споживання відповідної комунальної послуги в будівлях, де налічуються два та більше споживачів.

Порядок визначення технічної можливості встановлення вузлів розподільного обліку теплової енергії та економічної доцільності встановлення приладів - розподілювачів теплової енергії затверджується Кабінетом Міністрів України. За наявності окремого відгалуження системи опалення у квартиру, інше житлове або нежитлове приміщення встановлення вузлів розподільного обліку теплової енергії для такої квартири (приміщення) є обов`язковим.

Постановою Кабінету Міністрів України від 10 жовтня 2018 року № 829 затверджено Порядок визначення технічної можливості встановлення вузлів розподільного обліку теплової енергії та економічної доцільності встановлення приладів - розподілювачів теплової енергії (далі по тексту - Порядок № 829).

Пунктом 6 Порядку № 829 передбачено, що технічна можливість встановлення вузлів розподільного обліку наявна за відповідності внутрішньобудинкової системи опалення всім таким критеріям: окреме відгалуження системи опалення для окремого приміщення, наявність якого встановлено під час візуального огляду та яке передбачене принциповою схемою внутрішньобудинкової системи опалення будівлі (за наявності); принциповою схемою внутрішньобудинкової системи опалення передбачено технічну можливість встановлення автоматичних регуляторів температури в приміщеннях для регулювання споживання теплової енергії в окремих приміщеннях будівлі, що не призведе до порушень гідравлічного режиму внутрішньобудинкової системи опалення будівлі; під час встановлення вузла розподільного обліку буде забезпечено дотримання вимог застосування засобу вимірювальної техніки та умов його належної експлуатації, що зазначені у технічній (супровідній) документації на цей засіб; можливість забезпечення вільного доступу для зняття показань приладу обліку, його обслуговування, заміни під час подальшої експлуатації.

Згідно пункту 3 Порядку № 829 розподільний облік споживання комунальної послуги з постачання теплової енергії в окремих приміщеннях будівлі, що приєднана до зовнішніх інженерних мереж і оснащена вузлами комерційного обліку теплової енергії, забезпечується шляхом встановлення вузлів розподільного обліку теплової енергії на вводі трубопроводів внутрішньобудинкової системи опалення в окреме приміщення будівлі або приладів - розподілювачів теплової енергії на опалювальних приладах.

Відповідно до вимог пункту 10 Порядку № 829 оснащення окремих приміщень у будівлях вузлами розподільного обліку/приладами-розподілювачами теплової енергії та обладнанням інженерних систем для забезпечення такого обліку, затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 09 серпня 2018 року № 205, за наявності окремого відгалуження системи опалення у квартиру, інше житлове або нежитлове приміщення встановлення вузлів розподільного обліку теплової енергії для такої квартири (приміщення) є обов`язковим.

В свою чергу слід зазначити, що Порядок № 829 набрав чинності лише 24 жовтня 2018 року, тому положення та вимоги даного порядку мають застосовуватися (до нових відносин, які визначають процедуру встановлення вузлів розподільного обліку комунальної послуги з постачання теплової енергії) з моменту чинності даного порядку, та не мають зворотної сили до вже встановлених лічильників, які були прийняті на облік.

Відповідно до статті 58 Конституції України, Закони та інші нормативно-правові акти не мають зворотної дії в часі, крім випадків, коли вони пом`якшують або скасовують відповідальність особи.

Аналогічну правову позицію викладено колегією суддів в постанові Шостого апеляційного адміністративного суду від 16 березня 2021 року у справі № 759/13222/20.

Крім того, слід зазначити, що Порядок № 829 не передбачає зняття з обліку тих лічильників споживачів, які були погоджені та взяті на облік до набуття чинності цієї постанови, та не встановлює заборони щодо врахування показників по даним лічильникам, які надаються споживачами.

Також, не вимагається повторне прийняття на абонентський облік вузла розподільного обліку та відповідно з новою процедурою, який раніше був прийнятий на абонентський облік, до набрання чинності Порядку № 829.

Так, згідно пункту 12 Порядку прийняття приладу обліку на абонентський облік, затвердженого наказом Міністерства регіонального розвиту, будівництва та житлово-комунального господарства України від 12 жовтня 2018 року № 270, не вимагається повторне прийняття на абонентський облік вузла розподільного обліку (приладу - розподілювача теплової енергії), який раніше був прийнятий на абонентський облік, в приміщенні реконструйованої, капітально відремонтованої будівлі, якщо реконструкція, капітальний ремонт будівлі були здійснені без заміни такого вузла обліку (приладу - розподілювача теплової енергії).

Таким чином, у КП «Київтеплоенерго» відсутні правові підстави для зняття з обліку індивідуального лічильника громадянинки ОСОБА_1 , який був погоджений та взятий на облік ще у 2017 році.

Таким чином, суд вважає, що припис про усунення порушень №564 від 04.10.2021 прийнято відповідно до вимог чинного законодавства, а тому підстави для задоволення позовних вимог відсутні.

При цьому, що стосується посилань позивача на рішення судів загальної юрисдикції, а саме: Дарницького районного суду м. Києва по справі №753/2748/20 від 16.07.2020, Оболонського районного суду м. Києва по справі №756/12036/20 від 09.09.2020, Деснянського районного суду м. Києва від 21.07.2020 у справі №754/2479/20, суд зазначає, що з аналізу вказаних вище рішень, судом встановлено, що обставини, які встановлені судом першої інстанції, на переконання не можуть вважатись такими, що співпадають із предметом спору у справі № 640/26741/20, твердження позивача, що предметом розгляду у справах інших судів, є аналогічна ситуація, не можуть вважатись обґрунтованими та беззаперечними.

Відповідно до частини 1 статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Згідно частини 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Частиною 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Отже, з огляду на встановлені обставини у справі, суд вважає, що припис про усунення порушень №564 від 04.10.2021 прийнято відповідно до вимог чинного законодавства, а тому підстави для задоволення позовних вимог відсутні.

Судові витрати розподілу не підлягають.

Керуючись статтями 2-17, 19, 20, 42-47, 55-60, 72-77, 90, 94-99, 122, 124-125, 132, 139, 143, 159-165, 168, 171, 173, 192-196, 224-230, 241, 243, 245, 246, 250, 255, 293, 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В:

У задоволенні позовних вимог Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) "Київтеплоенерго" (площа Івана Франка, 5, м. Київ 1, 01001, ) до Головного управління Держпродспоживслужби в м. Києві (вул. Волинська, 12, м. Київ 151, Київська область, 03151, ) , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача ОСОБА_1 (зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_4 ) про визнання протиправним та скасування припису, - відмовити.

Повний текст рішення складено та підписано 16 березня 2026 року.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, або спрощеного позовного провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного тексту судового рішення.

Апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Текст рішення розміщений в Єдиному державному реєстрі судових рішень (веб-адреса сторінки: http://www.reyestr.court.gov.ua/).

Суддя О.В. Зінченко