Справа № 335/1606/26
Суддя: Воробйов А. В.
Дата ухвалення: 2026-03-09 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

1Справа № 335/1606/26 2-а/335/51/2026
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

09 березня 2026 року м. Запоріжжя

Суддя Вознесенівського районного суду міста Запоріжжя Воробйов А.В., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 в особі представника адвоката Тивоненка Данила Руслановича до ІНФОРМАЦІЯ_1 , начальника ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 про скасування постанови №1158 від 02.06.2025 року про притягнення до адміністративної відповідальності за ч.3 ст.210 КУпАП та закриття провадження,-

ВСТАНОВИВ:

13.02.2026 року до суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 в особі представника адвоката Тивоненка Данила Руслановича до ІНФОРМАЦІЯ_1 , начальника ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 про скасування постанови №1158 від 02.06.2025 року про притягнення до адміністративної відповідальності за ч.3 ст.210 КУпАП та закриття провадження.

Ухвалою судді від 18.02.2026 року позовна заява залишена без руху, оскільки не відповідала вимогам ст. 161 КАС України та позивачу або його представнику надано десятиденний строк для усунення недоліків.

Статтею 44 КАС України передбачено обов`язок учасників справи добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки, зокрема виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки, а також виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом (п.п. 6, 7 ч. 5 ст. 44 КАС України).

Так, п. 2 ч. 3 ст. 2 КАС України рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом віднесено до основних засад (принципів) адміністративного судочинства, зміст якого розкриває стаття 8 цього Кодексу, й визначає, що усі учасники судового процесу є рівними перед законом і судом.

Такі приписи наведених правових норм процесуального права знайшли своє відображення і у ст. 44 КАС України, частина перша якої вказує, що учасники справи мають рівні процесуальні права та обов`язки.

Законодавче ж обмеження строку для усунення недоліків позовної заяви насамперед обумовлено досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах.

Встановлення законом процесуальних строків передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених КАС України певних процесуальних дій. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Згідно довідки про доставку електронного документу, ухвала судді від 18.02.2026 року доставлено до електронного кабінету представника позивача 24.02.2026 року.

За приписами п. 1 ч. 4 ст.169 КАС України позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

При цьому, згідно із ч.5 ст.169 КАС України суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи без розгляду не пізніше п`яти днів з дня її надходження або з дня закінчення строку на усунення недоліків.

Станом на 09.03.2026 року до Вознесенівського районного суду міста Запоріжжя від позивача не надходило заяви про продовження строку на усунення недоліків на виконання ухвали судді від 18.02.2026 року та недоліки не усунено.

У зв`язку з тим, що позивачем не використані зазначені процесуальні дії та з урахуванням достатнього часу на усунення недоліків позовної заяви, суд вбачає законні підстави для повернення позовної заяви позивачу.

Суд звертає увагу, що Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить з того, що положення п. 1ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право подати до суду будь-який позов, що стосується його цивільних прав і обов`язків. Проте право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Європейський суд з прав людини дотримується позиції, що проявляти ініціативу щодо своєчасного розгляду справи повинен саме позивач.

Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосереднього його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Крім того, як наголошує в своїх рішеннях Європейський суд, позивач як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Із зазначеного слідує, що повернення позовної заяви не є порушенням права на справедливий захист та не може вважатися обмеженням права доступу до суду, оскільки не позбавляє права позивача на повторне звернення до суду із позовом.

Керуючись ст.169, 241, 248, 294-295 КАС України,-

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 в особі представника адвоката Тивоненка Данила Руслановича до ІНФОРМАЦІЯ_1 , начальника ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 про скасування постанови №1158 від 02.06.2025 року про притягнення до адміністративної відповідальності за ч.3 ст.210 КУпАП та закриття провадження - повернути позивачу.

Роз`яснити позивачеві, що повернення позовної заяви не є перешкодою для повторного звернення з нею до суду після усунення недоліків.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Третього апеляційного адміністративного суду в 15-денний строк з дня її проголошення.

Суддя: А.В.Воробйов