Справа № 480/1480/26
Суддя: І.Г. Шевченко
Дата ухвалення: 2026-03-11 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

СУМСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

11 березня 2026 року Справа № 480/1480/26

Сумський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Шевченко І.Г., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_1 про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити дії,

В С Т А Н О В И В:

До Сумського окружного адміністративного суду через представника в системі Електронний суд 05.03.2026 звернувся ОСОБА_1 з позовною заявою до Військової частини НОМЕР_1 в якій просить:

1) визнати протиправною бездіяльність військової частини НОМЕР_1 щодо ненадання ОСОБА_1 довідки про безпосередню участь особи у заходах, необхідних для забезпечення оборони України, захисту безпеки населення та інтересів держави у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України у період з 24 лютого 2022 року по 30 серпня 2024 року включно в складі військової частини НОМЕР_1 ,

2) зобов`язати військову частину НОМЕР_1 надати ОСОБА_1 довідку про безпосередню участь особи у заходах, необхідних для забезпечення оборони України, захисту безпеки населення та інтересів держави у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України у період з 24 лютого 2022 року по 30 серпня 2024 року включно в складі військової частини НОМЕР_1 ,

3) визнати протиправним бездіяльність військової частини НОМЕР_1 щодо не нарахування та виплату не в повному обсязі ОСОБА_1 передбачену постановою Кабінету Міністрів України від 28 лютого 2022 року № 168 «Питання деяких виплат військовослужбовцям, особам рядового і начальницького складу, поліцейським та їх сім`ям під час дії воєнного стану», додаткову винагороду у розмірі 100 000 гривень пропорційно часу участі у бойових діях або здійсненні заходів, необхідних для забезпечення оборони України, захисту безпеки населення та інтересів держави у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, перебуваючи безпосередньо в районах їх здійснення: з лютого 2022 року по грудень 2022 року,

4) зобов`язати військову частину НОМЕР_1 нарахувати та виплатити ОСОБА_1 додаткову винагороду відповідно постанови Кабінету Міністрів України № 168 від 28.02.2022 "Питання деяких виплат військовослужбовцям, особам рядового і начальницького складу, поліцейським та їх сім`ям під час дії воєнного стану" за прийняття безпосередньої участі у бойових діях або здійсненні заходів, необхідних для забезпечення оборони України, захисту безпеки населення та інтересів держави у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, перебуваючи безпосередньо в районах їх здійснення: з лютого 2022 року по грудень 2022 року включно у розмірі 100 000 гривень в розрахунку на місяць пропорційно часу участі у таких діях та заходах з врахуванням проведених виплат за цей період,

5) визнати протиправною бездіяльність військової частини НОМЕР_1 щодо не нарахування та не виплати в повному розмірі ОСОБА_1 додаткової винагороди, відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 №168 "Питання деяких виплат військовослужбовцям, особам рядового і начальницького складу, поліцейським та їх сім`ям під час дії воєнного стану" у розмірі збільшеному до 100000 гривень в розрахунку на місяць пропорційно дням перебування на стаціонарному лікуванні та у відпустці за станом здоров`я внаслідок тяжкої травми, пов`язаної із захистом Батьківщини, за період з 30 серпня 2024 року по 19 січня 2025 року,

6) зобов`язати військову частину НОМЕР_1 нарахувати та виплатити ОСОБА_1 додаткову винагороду передбачену Постановою Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 №168 "Питання деяких виплат військовослужбовцям, особам рядового і начальницького складу, поліцейським та їх сім`ям під час дії воєнного стану" у розмірі збільшеному до 100000 гривень в розрахунку на місяць пропорційно дням перебування на стаціонарному лікуванні та у відпустці за станом здоров`я внаслідок тяжкого поранення, пов`язаного із захистом Батьківщини, за період з 30 серпня 2024 року по 19 січня 2025 року з урахуванням раніше виплачених сум,

7) визнати протиправною бездіяльність військової частини НОМЕР_1 щодо недонарахування та не виплати ОСОБА_1 індексації грошового забезпечення з 24.05.2004 року по 31.12.2007 року, з 01.01.2016 року по 28.02.2018 року із застосуванням базового місяця січень 2008 року, з 01.03.2018 по 31.12.2022 року та з 01.01.2024 року по 21.10.2025 року включно відповідно до абзаців 3, 4, 6 пункту 5 Порядку проведення індексації грошових доходів населення, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 17.07.2003 № 1078,

8) зобов`язати військову частину НОМЕР_1 здійснити донарахування та виплату індексації грошового забезпечення в період з 24.05.2004 року по 31.12.2007 року, з 01.01.2016 року по 28.02.2018 року із застосуванням базового місяця січень 2008 року, з 01.03.2018 по 31.12.2022 року та з 01.01.2024 року по 21.10.2025 року включно відповідно до абзаців 3, 4, 6 пункту 5 Порядку проведення індексації грошових доходів населення, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 17.07.2003 № 1078, з урахуванням раніше виплачених сум.

Позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки подана з порушенням ст.161 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України).

Так, відповідно до ч.6 ст.161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Відповідно до ч.1 ст.122 КАС України, позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Відповідно до ч.5 ст.122 КАС України для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Із змісту даних норм слідує, що суд, який вирішує публічно-правовий спір, повинен перевірити коли дізнався позивач про порушення своїх прав чи повинен був дізнатися, чи не пропущено позивачем встановлений строк звернення до суду, якщо так, то чи є в матеріалах позову докази поважності причин його пропуску.

Так, відповідно до частини 3 статті 122 КАС України для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та і н ш и м и законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Як вбачається з прохальної частини позову, позивачем також оскаржується правомірність нарахування та виплати позивачу в неповному обсязі грошового забезпечення за період з 24.05.2004 до 31.12.2007, з 01.01.2016 до 28.02.2018, з лютого 2022 року до грудня 2022 року, з 30.08.2024 до 19.01.2025 (пункти 3, 4, 5, 6, 7, 8 прохальної частини позовних вимог).

Тобто, цей спір щодо нарахування та виплати позивачу грошового забезпечення у належному розмірі є спором, пов`язаним з недотриманням законодавства про оплату праці.

Водночас у зазначених положеннях КАС України відсутні норми, що регулювали б порядок звернення осіб, які перебувають (перебували) на публічній службі, до адміністративного суду у справах про стягнення належної їм заробітної плати у разі порушення законодавства про оплату праці.

Умови проходження більшості видів публічної служби, зокрема й у питаннях щодо оплати праці, регулюються як спеціальним законодавством, так і загальними нормами трудового законодавства, тобто нормами законодавства про працю.

Так, відповідно до частини 2 статті 233 Кодексу законів про працю України (у редакції, яка діяла до 19.07.2022) у разі порушення законодавства про оплату праці працівник мав право звернутися до суду з позовом про стягнення належної йому заробітної плати без обмеження будь-яким строком.

Відповідно до частини 2 статті 233 Кодексу законів про працю України (у редакції Закону України від 01.07.2022 №2352-IX, який набрав чинності 19.07.2022) із заявою про вирішення трудового спору у справах про звільнення працівник має право звернутися до суду в місячний строк з дня вручення копії наказу (розпорядження) про звільнення, а у справах про виплату всіх сум, що належать працівникові при звільненні, - у тримісячний строк з дня одержання ним письмового повідомлення про суми, нараховані та виплачені йому при звільненні (стаття 116).

Внесенням вказаних змін законодавець запровадив строки звернення до суду у відповідних категоріях спорів, у тому числі й у спорах з приводу перерахунку і виплати всіх сум грошового забезпечення та заробітної плати.

Разом з тим Верховний Суд у складі cудової палати з розгляду справ щодо виборчого процесу та референдуму, а також захисту політичних прав громадян Касаційного адміністративного суду у постанові від 21.03.2025 у справі №460/21394/23 дійшов наступних висновків:

"Спірний період умовно варто поділити на дві частини: до набрання чинності Законом України Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо оптимізації трудових відносин [19 липня 2022 року] та п і с л я цього.

Період до 19 липня 2022 року регулюється положеннями статті 233 КЗпП України, у редакції до внесення змін Законом України Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо оптимізації трудових відносин, яка визначає право особи на звернення до суду із позовом про стягнення належної їй заробітної плати [грошового забезпечення] без обмеження будь-яким строком.

Проте період з 19 липня 2022 року регулюється вже нині чинною редакцією статті 233 КЗпП України, яка передбачає тримісячний строк звернення до суду з дня одержання ним письмового повідомлення про суми, нараховані та виплачені йому при звільненні".

При цьому у зазначеній постанові Верховний Суд наголосив, що з урахуванням пункту 1 глави ХІХ "Прикінцеві положення" КЗпП України відлік строку звернення з позовними вимогами, що стосується періоду з 19.07.2022 до скасування карантину, розпочинається 01.07.2023 та спливає 30.09.2023.

Вказаний висновок підтримано Верховним Судом у постановах від 21.01.2026 року у справі №200/8730/24 та від 18.02.2026 року у справі №400/11972/24.

У цій справі позивач визначає спірним період з 24.05.2004 до 31.12.2007, з 01.01.2016 до 28.02.2018, з лютого 2022 року до грудня 2022 року, з 30.08.2024 до 19.01.2025, а з позовом до суду через представника звернувся 05.03.2026.

В контексті зазначеного вище, суд зауважує, що спірні правовідносини з 24.05.2004 до 31.12.2007, з 01.01.2016 до 28.02.2018 та з лютого 2022 року до 18.07.2022 охоплюють період до набрання чинності Законом України Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо оптимізації трудових відносин, тому строк звернення до суду не застосовується.

Водночас, період з 19.07.2022 до грудня 2022 року та з 30.08.2024 до 19.01.2025 охоплює період після набрання чинності Законом України Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо оптимізації трудових відносин, який передбачає тримісячний строк звернення до суду.

При цьому з урахуванням висновків Верховного Суду, викладених у постанові від 21.03.2025 у справі №460/21394/23 відлік строку звернення з позовними вимогами в цій частині, розпочався 01.07.2023 та мав сплинути 30.09.2023.

Позивач не заперечує, що був обізнаний про нарахування та виплату йому грошового забезпечення у неповному розмірі.

Натомість із цим позовом до суду позивач через представника звернувся лише 05.03.2026, тобто із пропуском строку звернення до суду, встановленого ч.2 ст.233 КЗпП України.

При цьому заяви про поновлення строку на звернення з позовом до суду, а також доказів на підтвердження того, що позивач не міг звернутись за захистом порушених прав раніше, до суду надано не було.

Відповідно до частини першої статті 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Відповідно до ч. 1 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. Згідно ч.2 ст.169 КАС України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись ст. ст. 132, 133, 160, 169, 243, 248, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_1 про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити дії - залишити без руху.

Недоліки позовної заяви можуть бути усунені позивачем протягом 10 днів з дня отримання копії цієї ухвали шляхом подання до суду:

- заяви про поновлення 3-місячного строку на звернення з позовом до суду, встановленого ч.2 ст.233 КЗпП України, із зазначенням у ній підстав та наданням доказів поважності його пропуску в частині вимог з 19.07.2022 до грудня 2022 року та з 30.08.2024 до 19.01.2025.

У разі невиконання вимог цієї ухвали позовна заява буде повернута позивачу у вказаній в частині вимог.

Копію цієї ухвали направити особі, що звернулась з позовною заявою.

Ухвала набирає законної сили з дня її прийняття та оскарженню не підлягає.

Суддя І.Г. Шевченко