Справа № 560/3537/26
Суддя: Шевчук О.П.
Дата ухвалення: 2026-03-11 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 560/3537/26
УХВАЛА

11 березня 2026 рокум. Хмельницький

Суддя Хмельницького окружного адміністративного суду Шевчук О.П., розглянувши позовну заяву товариства з обмеженою відповідальністю "Кірабуд" до Головного управління Державної податкової служби у Хмельницькій області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень,

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з позовом до Головного управління ДПС у Хмельницькій області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень форми "Р" від 04.08.2021: №8931/2201-0715, №8932/2201-0715.

Пунктом 5 частини 1 статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).

Строки звернення до суду визначені статтею 122 Кодексу адміністративного судочинства України.

Частиною 1 статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Згідно з абзацом 1 частини 2 статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

За змістом пункту 56.18 статті 56 Податкового кодексу України з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 цього Кодексу, платник податків має право оскаржити в суді податкове повідомлення - рішення або інше рішення контролюючого органу у будь-який момент після отримання такого рішення.

Відповідно до пункту 102.1 статті 102 Податкового кодексу України контролюючий орган, крім випадків, визначених пунктом 102.2 цієї статті, має право провести перевірку та самостійно визначити суму грошових зобов`язань платника податків у випадках, визначених цим Кодексом, не пізніше закінчення 1095 дня (2555 дня - у разі проведення перевірки операції відповідно до статей 39 і 39-2 цього Кодексу), що настає за останнім днем граничного строку подання податкової декларації, звіту про використання доходів (прибутків) неприбуткової організації, визначеної пунктом 133.4 статті 133 цього Кодексу, та / або граничного строку сплати грошових зобов`язань, нарахованих контролюючим органом, а якщо така податкова декларація була надана пізніше, - за днем її фактичного подання. Якщо протягом зазначеного строку контролюючий орган не визначає суму грошових зобов`язань, платник податків вважається вільним від такого грошового зобов`язання (в тому числі від нарахованої пені), а спір стосовно такої декларації та/або податкового повідомлення не підлягає розгляду в адміністративному або судовому порядку.

У постанові від 26.11.2020 у справі № 500/2486/19 Верховний Суд відступив від висновку про застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного в постанові Верховного Суду від 03.04.2020 у справі №2540/2576/18, у частині того, що строк для звернення платника податків із позовом до адміністративного суду, у тому числі після використання процедури адміністративного оскарження, становить 1095 днів з дня отримання платником податків податкового повідомлення-рішення.

У вказаній постанові Верховний Суд визначив помилковим твердження про те, що як за загальним правилом, так і у разі попереднього адміністративного оскарження податкового повідомлення-рішення строк звернення до суду становить 1095 днів відповідно до положень пункту 56.18 статті 56 Податкового кодексу України, оскільки ця норма права не встановлює процесуальних строків, а лише закріплює право платника податків на оскарження податкового повідомлення-рішення чи іншого рішення в суді в будь-який момент після його отримання із застереженням про те, що реалізація такого права за загальним правилом стає неможливою поза строками давності, які закріплені в статті 102 Податкового кодексу України.

Також Верховний Суд у постанові від 27.01.2022 у справі №160/11673/20 зазначив, що у випадку відсутності правового регулювання у спеціальному законодавстві, застосуванню підлягають загальні норми процедури судового оскарження в рамках розгляду публічно-правових спорів, які встановлені Кодексом адміністративного судочинства України.

Процесуальний строк звернення до суду з позовом про скасування податкового повідомлення-рішення (рішення про застосування штрафних санкцій) у випадку, якщо платником податків не використовувалася процедура досудового вирішення спору (адміністративного оскарження) визначається частиною другою статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України та становить шість місяців і обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Таким чином, строк звернення до суду з позовом про визнання протиправним і скасування податкових повідомлень-рішень, зокрема, у випадку судового оскарження податкових повідомлень-рішень без використання досудового порядку вирішення спору, визначається частиною 2 статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України і становить шість місяців з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Суд встановив, що у провадженні Хмельницького окружного адміністративного суду знаходилися справи №№ 560/3945/23, 560/7888/23 та 560/10204/24 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Кірабуд» (далі ТОВ Кірабуд, Позивач) до Головного управління ДПС у Хмельницькій області (далі Податковий орган, Відповідач) про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень від 04 серпня 2021 року: №8931/2201-0715, яким Товариству збільшено суму грошового зобов`язання за платежем податок на прибуток підприємств в розмірі 4790243,00 грн, в тому числі 3218995 грн за податковим зобов`язанням та 1571248,00 грн за штрафними (фінансовими) санкціями; №8932/2201-0715, яким Товариству збільшено суму грошового зобов`язання за платежем податок на додану вартість в розмірі 6468012,00 грн, в тому числі 4312008,00 грн за податковим зобов`язанням та 2156004,00 грн за штрафними (фінансовими) санкціями.

Ухвалою Хмельницького окружного адміністративного суду від 17.04.2023 у справі № 560/3945/23 позовну заяву ТОВ «Кірабуд» - повернуто позивачеві, зокрема у зв`язку з ненаданням доказів поважності причин пропуску строку звернення до суду.

Позивач з аналогічним позовом звертався 28.04.2023, вказавши підставою пропуску строку звернення до суду те, що ним не було отримано рішення Державної податкової служби України від 28.12.2021 № 29241/6/99-00-06-01-01-06, в обґрунтування чого вказано, що Базан Ю.П., якій фактично було вручено рішення ДПС України на поштовому відділенні 07.02.2022 року, не мала повноважень на його отримання.

Ухвалою Хмельницького окружного адміністративного суду від 04.08.2023 у справі № 560/7888/23 визнано неповажними причини пропуску строку звернення до суду ТОВ «Кірабуд» та залишено позов без розгляду.

Постановою Сьомого апеляційного адміністративного суду від 19.12.2023 у справі № 560/7888/23 апеляційну скаргу ТОВ «Кірабуд» залишено без задоволення, а ухвалу Хмельницького окружного адміністративного суду від 04.08.2023 - без змін.

Постановою Верховного Суду від 30.04.2024 у справі № 560/7888/23 касаційну скаргу ТОВ «Кірабуд» залишено без задоволення, а ухвалу Хмельницького окружного адміністративного суду від 04.08.2023 та постанову Сьомого апеляційного адміністративного суду від 19.12.2023 у справі № 560/7888/23 - без змін.

Позивач з аналогічним позовом звертався 15.07.2024 року, вказавши нові поважні причини пропуску строку звернення до суду.

Рішенням Хмельницького окружного адміністративного суду від 27 січня 2025 року адміністративний позов ТОВ «Кірабуд» було задоволено: визнано протиправними та скасовано податкові повідомлення-рішення від 04 серпня 2021 року №8931/2201-0715 та №8932/2201-0715.

Постановою Сьомого апеляційного адміністративного суду від 15 квітня 2025 року рішення суду першої інстанції залишено без змін.

Постановою Верховного Суду від 10 липня 2025 року постанову Сьомого апеляційного адміністративного суду від 15 квітня 2025 року скасовано, а справу направлено на новий розгляд до суду апеляційної інстанції. Верховний Суд у цій постанові вказав, що апеляційний суд залишив поза увагою доводи податкового органу щодо безпідставного поновлення строку звернення до суду, оскільки підстави, на які посилався Позивач (неотримання рішення ДПС України), вже були визнані неповажними у справі №560/7888/23, рішення в якій набрали законної сили.

За результатами нового апеляційного розгляду постановою Сьомого апеляційного адміністративного суду від 24 листопада 2025 року апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Хмельницькій області задоволено частково, рішення Хмельницького окружного адміністративного суду від 27 січня 2025 року скасовано, а адміністративний позов ТОВ «Кірабуд» залишено без розгляду на підставі пункту 8 частини першої статті 240 КАС України у зв`язку з пропуском строку звернення до суду без поважних причин.

Постановою Верховного Суду від 15 січня 2026 року (справа №560/10204/24, адміністративне провадження №К/990/54460/25) касаційну скаргу ТОВ «Кірабуд» залишено без задоволення, а постанову Сьомого апеляційного адміністративного суду від 24 листопада 2025 року без змін. Верховний Суд дійшов висновку, що підстави пропуску строку, на які посилався Позивач є тотожними тим, що вже оцінені судами у справі №560/7888/23 та визнані неповажними; преюдиціальне значення має висновок про отримання рішення ДПС України 07 лютого 2022 року.

Суд погоджується з позицією Верховного Суду та вважає, що оскільки в подальшому позивач звернувся до суду з даним позовом у 06.03.2026, а отже пропустив встановлений строк звернення до суду, а наведені позивачем обставини, якими останній обґрунтовує поважність пропуску строку звернення до суду за захистом своїх прав, не є поважними.

Поважними причинами визнаються ті обставини, існування яких є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи та пов`язані з дійсними істотними перешкодами та труднощами для своєчасного звернення до суду з даним позовом.

Сторонами не заперечується і підтверджується матеріалами справи, що 20.09.2021 Товариство оскаржило податкові повідомлення-рішення у адміністративному порядку. Разом з тим, до суду з позовом платник звернувся у березні 2023 року (вперше) та в даному випадку 06.03.2026.

Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Відповідно до правових висновків Європейського Суду з прав людини, право на суд, одним з аспектів якого є право доступу до суду, не є абсолютним і може підлягати дозволеним за змістом обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг. Такі обмеження не можуть зашкоджувати самій суті права доступу до суду, мають переслідувати легітимну мету, а також має бути обґрунтована пропорційність між застосованими засобами та поставленою метою (пункт 33 рішення у справі Перетяка та Шереметьєв проти України від 21.12.2010, заява №45783/05). Норми, що регулюють строки подачі скарг, безсумнівно, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя і юридичної визначеності. Зацікавлені особи мають розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані (пункти 22-23 рішення у справі Мельник проти України від 28.03.2006, заява №23436/03).

З урахуванням наведеного, суд дійшов висновку, що реалізація позивачем права на звернення до суду з позовною заявою в рамках строку звернення до суду залежить виключно від нього самого. При цьому, не реалізація цього права зумовлена власною пасивною поведінкою позивача.

Позивач не надав належних доказів наявності об`єктивних перешкод для звернення до адміністративного суду та не навів поважних обставин, які не залежали від його волевиявлення та пов`язані з дійсними істотними перешкодами та труднощами, що перешкоджали звернутись до суду в межах встановленого строку.

При цьому, вказані позивачем в заяві про поновлення пропущеного строку звернення до суду на думку суду є неповажними, з огляду на наведені вище обставини, а тому суд вважає такі обставини не поважними.

Відповідно до ч.1 ст.123 КАС України, у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому, протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Відповідно до ч.3 ст.161 КАС України, до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до частини 1 статті 4 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

За змістом статті 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2026 рік" розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб з 01 січня 2026 року становить 3328,00 грн.

Згідно з частиною 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру, який подано суб`єктом владних повноважень, юридичною особою ставка судового збору становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 10 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Предметом позову є вимога майнового характеру на суму 11258255,00 грн. Тому, за подання позову ставка судового збору становить 33280,00 грн.

До позовної заяви додано докази сплати судового збору в розмірі 3560,00 грн, а тому позивачу необхідно доплатити судовий збір за майнову вимогу в розмірі 29720,00 грн.

Відповідно до статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

За таких обставин, адміністративний позов належить залишити без руху. Недоліки можуть бути усунені шляхом: - подання заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду, оформленої відповідно до вимог статті 167 Кодексу адміністративного судочинства України/або обґрунтувань за яких позивач вважає, що строк звернення до суду з позовними вимогами не пропущено з інших підстав, які не зазначені у заяві про поновлення пропущеного строку; - надання інших доказів на підтвердження поважності пропуску строку звернення до суду з позовними вимогами, надання доказів доплати судового збору в розмірі 29720,00 грн за рахунком Хмельницького окружного адміністративного суду.

Керуючись частиною 1 статті 123, статтею 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя

УХВАЛИВ:

Позовну заяву товариства з обмеженою відповідальністю "Кірабуд", залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви - 10 днів з дня вручення йому ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Головуючий суддяО.П. Шевчук