Справа № 369/1580/26
Суддя: Хацько Н. О.
Дата ухвалення: 2026-03-10 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 369/1580/26
Провадження №2-а/369/165/26
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10.03.2026 року м. Київ

Суддя Києво-Святошинського районного суду Київської області Хацько Н.О., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Бучанського районного управління поліції ГУНП у Київської області СРПП ВП №3 про скасування постанови про адміністративне правопорушення та закриття провадження у справі,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з адміністративним позовом до Бучанського районного управління поліції ГУНП у Київської області СРПП ВП №3 про скасування постанови про адміністративне правопорушення та закриття провадження у справі.

Також в позові ставить питання про поновлення строків звернення до суду з адміністративним позовом.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 03.02.2026 року дану адміністративну справу було розподілено судді Хацько Н.О.

Ознайомившись із поданим адміністративним позовом суддя приходить до висновку, що він підлягає залишенню без руху, оскільки не відповідає вимогам ст. 161 КАС України.

Згідно з ч. 1 ст.5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист.

Відповідно до ч. 3 ст.161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Позивачем при подані позовної заяви до суду не сплачено судовий збір та не надано належних доказів та документів, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону, а також не викладені обставини, на підставі яких суд можу відстрочити сплату судового збору до вирішення справи по суті.

Частиною 5 ст.4 Закону України«Про судовий збір» визначено, що у разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення судовий збір сплачується у розмірі 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до Постанови Великої Палати Верховного Суду від 18.03.2020 у справі №543/775/17 Верховний Суд дійшов висновку, що за подання позовної заяви про скасування постанови про адміністративне правопорушення належить сплачувати судовий збір у розмірі 0,2 прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ч.6 ст.161 КАС України разі необхідності до позовної заяви додаються клопотання та заяви позивача про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження, участь у судовому засіданні щодо розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження, звільнення (відстрочення, розстрочення, зменшення) від сплати судового збору, про призначення експертизи, витребування доказів, про забезпечення надання безоплатної правничої допомоги, якщо відповідний орган відмовив у її наданні, тощо.

Таким чином, позивачем має бути сплачено судовий збір у розмірі 665 грн. 60 коп., або він має надати суду документи, які підтверджують підстави звільнення його від сплати судового збору відповідно до закону або обгрунтоване клопотання про відстрочення від сплати судового збору до вирішення справи по суті.

Окрім того позивачем до свого позову не додано копію чи оригінал постанови, яку він оскаржує, однак просить витребувати вказану постанову у відповідача. В свою чергу, до позову не додано доказів неможливості самостійно отримати вказану постанову, а відсутність даного доказу позбавляє суд можливості призначити та здійснити розгляду справи по суті.

Крім того, не зрозуміло посадова особа якого органу владних повноважень складала вказану постанову, що також позбавляє суд можливості перевірити подання даного адміністративного позову за правилами підсудності.

Щодо поновлення строків звернення до суду необхідно зазначити наступне.

Відповідно до п.5 ч.1 ст.171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).

Згідно із ч.1 ст.122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Частиною 2 ст.286 КАС України визначено, що позовну заяву щодо оскарження рішень суб`єкта владних повноважень у справах про притягненнядоадміністративноївідповідальності може бути подано протягом десяти днів з дня ухвалення відповідного рішення (постанови), а щодо рішень (постанов) по справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, у тому числі зафіксовані в автоматичному режимі - протягом десяти днів з дня вручення такого рішення (постанови).

Водночас, ч.1 ст.121 КАС України визначено, що суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Поважними причинами визнаються лише ті обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належними доказами.

При цьому, з урахуванням положень ст. ст. 122, 123 КАС України, обов`язок доказування поважності причин пропуску строку звернення до суду покладений на позивача.

Згідно з ч.6 ст.161 КАС України встановлено, що у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Позивач просить скасувати постанову про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване не в автоматичному режимі за ч.1 ст.126 КУпАП, про те не зазначено серію та дату винесення вказаної постанови, що також впливає на встановлення строків звернення до суду.

Позивач у своєму позові ставить питання про поновлення строків звернення до суду та зазначає, що про постанову про притягнення його до адміністративної відповідальності він дістався після вручення йому квитанції про сплату штрафу. Однак, позивачем не зазначено дату коли складено вказану постанову, дату коли він дізнався про винесення відносно нього постанови про притягнення до адміністративної відповідальності та не додано до матеріалів справи відповідних доказів щодо даних обставин. Також до позову не додано клопотання в якому б він вказав, з яких саме причин зазначені докази йому не вдалося отримати самостійно, в тому числі й копію постанови, яка оскаржується.

Отже, клопотання позивача про поновлення строку звернення до суду, не містить належних обґрунтувань пропуску строку звернення до суду, не зазначені поважні причини пропуску такого строку та не додано, доказів в підтвердження вказаних обставин.

Крім того, суд вважає за необхідне зауважити таке.

Згідно з ч. 1 ст.2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Пунктом 9 ч. 1 ст. 4 КАС України, встановлено, що відповідач - це суб`єкт владних повноважень, а у випадках, визначених законом, й інші особи, до яких звернена вимога позивача.

Згідно з положень ст. 46 КАС України, сторонами в адміністративному процесі є позивач та відповідач. Відповідачем в адміністративній справі є суб`єкт владних повноважень, якщо інше не встановлено цим Кодексом.

Частиною 1 статті 160 КАС України визначено, що у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

В позовній заяві зазначаються зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів (пункт 4 частини 5 статті 160 КАС України).

Відповідно до пункту 9 частини 1 статті 4 КАС України відповідач - суб`єкт владних повноважень, а у випадках, визначених законом, й інші особи, до яких звернена вимога позивача.

Суб`єкт владних повноважень - орган державної влади (у тому числі без статусу юридичної особи), орган місцевого самоврядування, орган військового управління, їх посадова чи службова особа, інший суб`єкт при здійсненні ними публічно-владних управлінських функцій на підставі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, або наданні адміністративних послуг (пункт 7 частини 1 статті 4 КАС України).

Позовні вимоги пред`явлені позивачем до Бучанського районного управління поліції ГУНП у Київської області СРПП ВП №3. Проте, як вбачається з матеріалів позовної заяви позивач оскаржує постанову про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення за ч.1 ст.126 КУпАП у сфері забезпечення дорожнього руху, зафіксоване не в автоматичному режимі.

Слід зазначити, що постановою Кабінету Міністрів України від 16 вересня 2015 р. № 730 утворено юридичні особи публічного права територіальні органи Національної поліції, зокрема, Департамент патрульної поліції як міжрегіональний територіальний орган Національної поліції.

Департамент складається із структурних підрозділів апарату Департаменту, його територіальних (відокремлених) підрозділів, інших підрозділів патрульної поліції, у тому числі підрозділів поліції особливого призначення (далі - підрозділи Департаменту) (пункт 4 розділу І Положення).

Департамент організовує діяльність своїх підрозділів, здійснює контроль за їх діяльністю, надає їм організаційно-методичну і практичну допомогу та здійснює їх інформаційно-аналітичне, матеріально-технічне та фінансове забезпечення (пункт 5 розділу І Положення).

Департамент та його структурні підрозділи становлять єдину систему. Підрозділи Департаменту підзвітні та підконтрольні Департаменту (п. 2 розділу ІV Положення).

Департамент патрульної поліції є юридичною особою публічного права, має самостійний баланс, рахунки в органах Державної казначейської служби України, має печатку із зображенням Державного Герба України, інші печатки, штампи бланки зі своєю повною та скороченою назвою, необхідні для здійснення його діяльності (пункт 6 розділу V Положення).

Так, чинним законодавством України уповноваженим працівникам підрозділів Департаменту патрульної поліції Національної поліції, які мають спеціальні звання, надано право від імені органів Національної поліції розглядати справи про адміністративні правопорушення і накладати адміністративні стягнення за певні адміністративні правопорушення

Отже, саме Департамент патрульної поліції є органом державної влади, у підрозділі якого проходить службу посадова особа, яка складає постанову про адміністративне правопорушення за ч.1 ст.126 КУпАП у сфері забезпечення дорожнього руху, зафіксоване не в автоматичному режимі, і у відповідності до чинного законодавства контролює дотримання своїми співробітниками норм чинного законодавства при виконанні останніми їх службових обов`язків та несе відповідальність за дії таких співробітників.

Таким чином, позивачу необхідно визначити належного відповідача, уточнити коло осіб, які беруть участь у справі та зазначити юридичну адресу місцезнаходження.

Дані обставини також суттєво впливають на визначення підсудності вказаного позову.

Оскільки, відповідно до ч. 1 ст. 25 КАС України адміністративні справи з приводу оскарження індивідуальних актів, а також дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень, які прийняті (вчинені, допущені) стосовно конкретної фізичної чи юридичної особи (їх об`єднань), вирішуються за вибором позивача адміністративним судом за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем проживання (перебування, знаходження) цієї особи-позивача або адміністративним судом за місцезнаходженням відповідача, крім випадків, визначених цим Кодексом.

Тобто, КАС України визначає можливість вибору суду позивачем лише за зареєстрованим місцем проживання позивача або за місцем знаходження відповідача.

Отже, позивачу потрібно надати суду:

-уточнену позовну заяву з зазначенням належного відповідача;

-сплатити судовий збір чи подати клопотання про відстрочення або звільнення від сплати судового збору із обґрунтуванням підстав;

-заяву про поновлення строку звернення до суду з обгрунтуванням причини його пропуску;

- документ про сплату судового збору;

-клопотання про витребування доказів із зазначення причин неможливості отримати дані докази самостійно, в тому числі й копію постанови, яка оскаржується.

Відповідно до ч.1 ст.169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст.ст.160,161 КАС України, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб їх усунення і встановлюється строк, достатній для усунення недоліків. Копія ухвали про залишення позовної заяви без руху невідкладно надсилається особі, що звернулась із позовною заявою.

Керуючись ст.ст.160, 161, 169, 248, 286 КАС України, суд,-

ПОСТАНОВИЛА:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Бучанського районного управління поліції ГУНП у Київської області СРПП ВП №3 про скасування постанови про адміністративне правопорушення та закриття провадження у справі - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків протягом п`яти днів з дня отримання ним копії ухвали, роз`яснивши, що у разі невиконання ухвали суду в зазначений строк заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу зі всіма доданими до неї документами.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Наталя Хацько