Справа № 240/19607/25
Суддя: Граб Л.С.
Дата ухвалення: 2026-03-11 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 240/19607/25

Головуючий суддя 1-ої інстанції - Нагірняк Микола Федорович

Суддя-доповідач - Граб Л.С.

11 березня 2026 року

м. Вінниця

Сьомий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді: Граб Л.С.

суддів: Матохнюка Д.Б. Сторчака В. Ю. ,

за участю: секретаря судового засідання: Магрета А. В.,

представника позивача: Криковлюк І.О.

представника відповідача: Козуб О.М.

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Ліцею №12 міста Житомира ім.С.Ковальчука на рішення Житомирського окружного адміністративного суду від 20 листопада 2025 року у справі за адміністративним позовом Ліцею №12 міста Житомира ім.С.Ковальчука до Управління Північного офісу Держаудитслужби в Житомирській області про визнання протиправним та скасування рішення,

В С Т А Н О В И В :

Ліцей №12 міста Житомира ім.С.Ковальчука звернувся до суду з позовом до Управління Північного офісу Держаудитслужби в Житомирській області, в якому просив:

-визнати протиправним та скасувати Висновок про результати моніторингу процедури закупівлі №UA-2025-06-19-014178-а від 22.07.2025 року Управління Північного офісу Держаудитслужби в Житомирській області у процедурі закупівлі за предметом Поточний ремонт приміщень Ліцею №12 м. Житомира ім. С.I. Ковальчука за адресою: м. Житомир, Старий Бульвар, 4 (ДК 021:2015 - 45450000-6 - Інші завершальні будівельні роботи).

Рішенням Житомирського окружного адміністративного суду від 20.11.2025 в задоволенні позову Ліцею №12 міста Житомира ім.С.Ковальчука до Управління Північного офісу Держаудитслужби в Житомирській області відмовлено в повному обсязі.

Не погодившись з судовим рішенням, позивач подав апеляційну скаргу, в якій просить рішення суду першої інстанції скасувати та прийняти нове рішення, яким задовольнити позовні вимоги в повному обсязі.

В обґрунтування доводів апеляційної скарги, апелянт посилається на неповне з`ясування судом першої інстанції обставин, що мають значення для розгляду справи, невідповідність висновків обставинам справи та порушення норм матеріального та процесуального права, які призвели до неправильного вирішення правового спору.

В судовому засіданні представник позивача підтримав апеляційну скаргу та просить її задовольнити. В свою чергу, представник позивача заперечила стосовно задоволення апеляційної скарги і просила рішення суду першої інстанції залишити без змін.

Заслухавши суддю-доповідача, пояснення учасників судового процесу, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, виходячи із наступного.

Судом першої інстанції встановлено, що у відповідності до вимог вказаного Закону N 922-VIII уповноваженими особами відповідача проведений моніторинг процедури закупівлі відкритих торгів за предметом закупівлі "Поточний ремонт приміщень Ліцею №12 м.Житомира ім.С.І.Ковальчука за адресою: м.Житомир, Старий Бульвар,4, (ДК 021:2015 - 45450000-6, інші завершальні будівельні роботи", очікуваною вартістю 9 933 232,00 грн., за номером ID: UA-2025-06-19-014178-a, здійсненої позивачем.

За результатами проведеного моніторингу складений оскаржуваний висновок від 22.07.2025 року про результати моніторингу процедури закупівлі за ID: UA-2025-06-19-014178-a.

Відповідно до вказаного висновку, за результатами аналізу питань дотримання Замовником законодавства в сфері публічних закупівель щодо відповідності вимог тендерної документації вимогам законодавства у сфері закупівель встановлено наступні порушення:

-визначення у тендерній документації предметом зазначеної закупівлі як "послуги з поточного ремонту" призвело до недотримання вимог пункту 22 частини 1 статті 1 Закону № 922-VIII та пунктів 1-4 розділу 1 Порядку №708 та неправомірне застосування пункту 21 частини 1 статті 1 Закону № 922-VIII;

- договір підряду №40 від 07.07.2025року з ТОВ "Рем Буд Експрес" протирічить вимогам пунктів 83 та 84 Загальних умов укладання та виконання договорів підряду в капітальному будівництві, затверджених постановою КМ України від 01.08.2005 року №668, так як не містить плану фінансування робіт, як його невід`ємної частини;

- договір підряду №40 від 07.07.2025 року з ТОВ "Рем Буд Експрес" протирічить вимогам пункту 17 Загальних умов укладання та виконання договорів підряду в капітальному будівництві, затверджених постановою КМ України від 01.08.2005 року №668, так як не містить календарного графіку виконання робіт;

- договір підряду №40 від 07.07.2025 року з ТОВ "Рем Буд Експрес" протирічить вимогам пункту 1 статті 884 Цивільного кодексу України та пункту 103 Загальних умов укладання та виконання договорів підряду в капітальному будівництві, затверджених постановою КМ України від 01.08.2005 року №668, так як не містить гарантійного терміну щодо можливості експлуатації об`єкта.

З огляду на встановлені порушення законодавства у сфері публічних закупівель, керуючись статтями 5 та 10 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні», статтею 8 Закону України «Про публічні закупівлі». Управління Північного офісу Держаудитслужби в Житомирській області зобов`язало позивача вжити заходів шляхом розірвання договору підряду від 07.07.2025 року №40 та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення Висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів.

Вважаючи вказаний висновок протиправним, позивач звернувся до суду з даним позовом.

Приймаючи рішення, суд першої інстанції дійшов висновку про необгрунтованість позовних вимог та відсутність правових підстав для їх задоволення.

При цьому, судом першої інстанції звернуто увагу, що правомірність призначення та проведення вказаного моніторингу процедури закупівлі позивачем не оскаржується і не є предметом судового розгляду в межах даної справи.

Переглядаючи оскаржуване судове рішення в межах доводів та вимог апеляційної скарги, перевіряючи дотримання судом першої інстанцій норм процесуального права при встановленні фактичних обставин у справі та правильність застосування ним норм матеріального права, колегія суддів виходить із наступного.

Відповідно до статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові та організаційні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні визначені Законом України "Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні" від 26.01.1993 № 2939-XII .

Абзацом 2 ст.2 вказаного Закону закріплено, що державний фінансовий контроль забезпечується органом державного фінансового контролю через проведення державного фінансового аудиту, інспектування, перевірки закупівель та моніторингу закупівлі.

Частинами першою, другою, шостою, сьомою статті 5 Законом України "Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні" врегульовано, що контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України "Про публічні закупівлі", проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування.

Правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави та територіальної громади встановлює Закон України від 25.12.2015 № 922-VIII "Про публічні закупівлі".

За визначенням, наведеним в пункті 14 частини першої статті 1 Закону № 922 моніторинг процедури закупівлі-аналіз дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель під час проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та протягом його дії з метою запобігання порушенням законодавства у сфері публічних закупівель.

Згідно ч.2 ст.8 Закону 922-VIII рішення про початок моніторингу процедури закупівлі приймає керівник органу державного фінансового контролю або його заступник (або уповноважена керівником особа) за наявності однієї або декількох із таких підстав: 1) дані автоматичних індикаторів ризиків; 2) інформація, отримана від органів державної влади, народних депутатів України, органів місцевого самоврядування, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель; 3) повідомлення в засобах масової інформації, що містять відомості про наявність ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель; 4) виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель; 5) інформація, отримана від громадських об`єднань, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявлених за результатами громадського контролю у сфері публічних закупівель відповідно до статті 7 цього Закону.

Для аналізу даних, що свідчать про ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, може використовуватися: інформація, оприлюднена в електронній системі закупівель; інформація, що міститься в єдиних державних реєстрах; інформація в базах даних, відкритих для доступу центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.

За змістом частини 3 статті 8 Закону № 922-VIII повідомлення про прийняття рішення про початок моніторингу процедури закупівлі орган державного фінансового контролю оприлюднює в електронній системі закупівель протягом двох робочих днів з дня прийняття такого рішення із зазначенням унікального номера оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєного електронною системою закупівель, та/або унікального номера повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі, а також опису підстав для здійснення моніторингу процедури закупівлі.

Частиною 4 ст. 8 Закону № 922-VIII встановлено строк здійснення моніторингу процедури закупівлі, який не може перевищувати 15 робочих днів з наступного робочого дня від дати оприлюднення повідомлення про початок моніторингу процедури закупівлі в електронній системі закупівель.

У ч.6 ст.8 Закону № 922-VIII зазначено, що за результатами моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу процедури закупівлі (далі - висновок), що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.

В силу ч. 7 ст. 8 Закону № 922-VIII у висновку обов`язково зазначаються: 1) найменування, місцезнаходження та ідентифікаційний код замовника в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, щодо якого здійснювався моніторинг процедури закупівлі; 2) назва предмета закупівлі із зазначенням коду за Єдиним закупівельним словником (у разі поділу на лоти такі відомості повинні зазначатися щодо кожного лота) та назви відповідних класифікаторів предмета закупівлі і частин предмета закупівлі (лотів) (за наявності) та його очікувана вартість; 3) унікальний номер оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєний електронною системою закупівель, та/або унікальний номер повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі; 4) опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого за результатами моніторингу процедури закупівлі; 5) зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.

У висновку може зазначатися додаткова інформація, визначена органом державного фінансового контролю.

Якщо за результатами моніторингу процедури закупівлі не виявлено порушень законодавства у сфері публічних закупівель, у висновку зазначається інформація про відсутність порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.

Якщо під час моніторингу, за результатами якого виявлено ознаки порушення законодавства у сфері публічних закупівель, було відмінено тендер чи визнано його таким, що не відбувся, орган державного фінансового контролю зазначає опис порушення без зобов`язання щодо усунення такого порушення.

Якщо за результатами моніторингу процедури закупівлі виявлено ознаки порушення законодавства, вжиття заходів щодо яких не належить до компетенції органу державного фінансового контролю, про це письмово повідомляються відповідні державні органи.

За правилами частини 19 статті 8 Закону N 922-VIII форма висновку та порядок його заповнення визначаються центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.

Частиною п`ятнадцятою статті 29 Закону №922-VIII передбачено, що за результатами розгляду та оцінки тендерної пропозиції/пропозиції замовник визначає переможця процедури закупівлі/спрощеної закупівлі та приймає рішення про намір укласти договір про закупівлю згідно з цим Законом.

За визначенням, наведеним у пункті 22 частини 1 статті 1 Закону №922-VIII предмет закупівлі - товари, роботи чи послуги, що закуповуються замовником у межах єдиної процедури закупівлі або в межах проведення спрощеної закупівлі, щодо яких учасникам дозволяється подавати тендерні пропозиції/пропозиції або пропозиції на переговорах (у разі застосування переговорної процедури закупівлі). Предмет закупівлі визначається замовником у порядку, встановленому Уповноваженим органом, із застосуванням Єдиного закупівельного словника, затвердженого у встановленому законодавством порядку.

За змістом пункту 21 частини 1 статті 1 Закону №922-VIII послуги - будь-який предмет закупівлі, крім товарів і робіт, зокрема транспортні послуги, освоєння технологій, наукові дослідження, науково-дослідні або дослідно-конструкторські розробки, медичне та побутове обслуговування, найм (оренда), лізинг, а також фінансові та консультаційні послуги, поточний ремонт, поточний ремонт з розробленням проектної документації.

У розділі 1 Єдиного закупівельного словника (ДК 021:2015), затвердженого наказом Мінекономрозвитку України від 23.12.2015 р. №1749 вказано, що цей класифікатор Український Єдиний закупівельний словник (далі - ЄЗС) призначений замовникам державних закупівель для описування в повідомленнях про запрошення до участі в торгах (тендерах) предмета державних закупівель, а також вітчизняним товаровиробникам і надавачам послуг для пошуку тендерних пропозицій як у межах, так і поза межами України.

Основний словник ЄЗС установлює коди та назви продукції та послуг, що можуть бути предметом закупівель.

Додатковий словник ЄЗС установлює коди та описи призначеності чи додаткових характеристик продукції та послуг, що уточнюють предмет закупівлі.

Спосіб визначення замовником предмета закупівлі відповідно до положень Закону України "Про публічні закупівлі" та особливості визначення предмета закупівлі для окремих товарів, робіт і послуг врегульовано Порядком визначення предмета закупівлі, затвердженого Наказом Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України 15 квітня 2020 року № 708 (надалі - Порядок №708).

Як зазначено в п.1 розділу І Порядку №708, цей Порядок встановлює правила визначення замовником предмета закупівлі відповідно до Закону України Про публічні закупівлі із застосуванням показників цифр основного словника національного класифікатора України ДК 021:2015 Єдиний закупівельний словник, затвердженого наказом Міністерства економічного розвитку і торгівлі України від 23 грудня 2015 року № 1749, а також особливості визначення предмета закупівлі для окремих товарів, робіт і послуг.

Предмет закупівлі товарів і послуг визначається замовником згідно з пунктами 21 і 34 частини першої статті 1 Закону та за показником четвертої цифри Єдиного закупівельного словника (пункт 3 розділу І Порядку №708).

Пунктом 4 розділу І Порядку №708 закріплено, що визначення предмета закупівлі робіт здійснюється замовником згідно з пунктом 27 частини першої статті 1 Закону за об`єктами будівництва та з урахуванням положень кошторисних норм України Настанова з визначення вартості будівництва, затверджених наказом Міністерства розвитку громад та територій України від 01 листопада 2021 року № 281.

Отже, виходячи із норм Порядку №708 предмет закупівлі щодо:

- послуг визначається згідно з пунктом 21 частини 1 статті 1 Закону N 922-VIII;

- робіт визначається згідно з пунктом 27 частини 1 статті 1 Закону N 922-VIII;

- товарів визначається згідно з пунктом 34 частини 1 статті 1 Закону N 922-VIII.

Судом першої інстанції встановлено та не заперечувалося позивачем і під час розгляду справи в суді апеляційної інстанції, останнім у тендерній документації предмет закупівлі визначено за кодом 45450000-6 - інші завершальні будівельні роботи.

На переконання позивача як замовника тендерних процедур будівельні роботи з ремонту приміщень Ліцею №12 м.Житомира ім.С.І.Ковальчука за адресою: м.Житомир, Старий Бульвар,4, іншими завершальними роботами очікуваною вартістю 9 933 232,00 грн. як предметом закупівлі є послуги з поточного ремонту, які визначалися відповідно до вимог пункту 21 частини 1 статті 1 Закону №922-VIII.

Однак, статтею 1 Закону №922-VIII розмежовано предмети закупівлі на послуги (пункт 21 частини 1 статті 1 Закону №922-VIII) , роботи (пункт 27 частини 1 статті 1 Закону №922-VIII) та товари (пункт 34 частини 1 статті 1 Закону №922-VIII).

Як підставно звернуто увагу судом першої інстанції, тендер, оголошовувався саме для проведення будівельних робіт з ремонту приміщень і за кодом Єдиного закупівельного словника (45450000-6 - визначалися як інші завершальні будівельні роботи".

В свою чергу, в пункті 21 частини 1 статті 1 Закону №922-VIII прямо окреслено, що послуги - це будь-який предмет закупівлі, крім товарів і робіт, в тому числі поточний ремонт.

Тоді як пунктом 27 частини 1 статті 1 Закону №922-VIII визначено, що капітальний ремонт та реставрація існуючих об`єктів і споруд виробничого та невиробничого призначення є роботами, а не послугами.

Відповідно до п. 3.7 Державних будівельних норм (ДБН А.2.2-3:2014) (Склад та зміст проектної документації на будівництво) капітальний ремонт - сукупність робіт на об`єкті, прийнятому в експлуатацію, без зміни його геометричних розмірів та функціонального призначення, що передбачають:

-втручання у несучі та/або огороджувальні конструкції, у інженерні системи загального користування у зв`язку з їх фізичною зношеністю, руйнуванням та/або з метою покращення їх експлуатаційних показників (за необхідності), у тому числі з метою термомодернізації;

-дооснащення, заміну виробничого устаткування та технічного обладнання, що є стаціонарно змонтованим та призначеним для застосування протягом тривалого часу у будівлях та спорудах (за умови зміни навантажень на існуючі несучі та/або огороджувальні конструкції та/або схем їх прикладання).

При цьому, в листі Державного комітету України з будівництва та архітектури від 30.04.2003 №7/7-401 зазначається, що капітальний ремонт будівлі - це комплекс ремонтно-будівельних, робіт, який передбачає заміну, відновлювання та модернізацію конструкцій і обладнання будівель в зв`язку з їх фізичною зношеністю та руйнуванням, поліпшення експлуатаційних показників, а також покращання планування будівлі і благоустрою території без зміни будівельних габаритів об`єкта. Капітальний ремонт передбачає призупинення на виконання робіт експлуатації будівлі в цілому або її частин (за умови їх автономності).

Відповідно до Державних будівельних норм конструктивний елемент - це фізично самостійна частина будівлі, наприклад, фундаменти, стіни, міжповерхові перекриття, дахи, вікна, двері, печі, балкони та балконні огородження, лоджії, вимощення навколо житлових будинків, інших капітальних будівель (будівель, споруд) та інші елементи.

Таким чином, капітальний ремонт спрямований на втручання у несучі та/або огороджувальні конструкції, у інженерні системи загального користування на дооснащення, заміну конструкцій і обладнання будівель у зв`язку з їх фізичною зношеністю та руйнуванням.

За вказаних обставин, є обгрунтованими доводи відповідача, що будівельні роботи, очікуваною вартістю 9 933 232,00 грн., є капітальним ремонтом.

Окрім іншого, судом першої інстанції в судовому засіданні досліджено технічне завдання про предмету закупівлі (додаток №2 до тендерної документації) та дефектного акту, які є невід`ємною частиною Договору та містять найменування окремих видів робіт, які відповідно до розділу 2 Капітальний ремонт Примірного переліку послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій та послуг з ремонту приміщень, будинків, споруд, затвердженого наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 10.08.2004 № 150 (далі Примірний перелік) та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 21.08.2004 за № 1046/9645 відносяться до капітального ремонту, що передбачають заміну конструктивних елементів, відновлення несучої здатності, підсилення конструкцій тощо. Зокрема:

- знімання дверних полотен, демонтаж дверних коробок, розбирання дощатих покриттів підлог, розбирання лаг, насікання поверхні стін та укосів, розбирання підлог з паркетної дошки, демонтаж плит стельових з каркасу стелі, розбирання підлог з лінолеуму, розбирання простильних підлог, демонтаж каркасу підвісних стель, розбирання покриттів підлог з керамічних, розбирання стін з цегли, демонтаж віконних коробок, демонтаж радіаторів та трубопроводів системи опалення, під`єднання (установлення) нових радіаторів та трубопроводів системи опалення, демонтаж та монтаж електрообладнання та системи вентиляції, тощо.

З огляду на зазначене, колегія суддів погоджується з позицією суду першої інстанції, що позивач, визначивши предмет спірної закупівлі як поточний ремонт (інші завершальні будівельні роботи), не дотримався вимог пункт 22 частини 1 статті 1 Закону №922-VIII та пунктів 1-4 розділу І Порядку №708.

Також з матеріалів справи з`ясовано, що між позивачем та ТОВ "Рем Буд Експрес" за результатами тендеру укладено договір про надання послуг №40 від 07.07.2025.

За змістом розділу 1 цього договору, його предметом є "послуги з поточного ремонту приміщень Ліцею №12 м.Житомира ім.С.І.Ковальчука за адресою: м.Житомир, Старий Бульвар,4 ( ДК 021:2015 - 45450000-6 - інші завершальні роботи).

Відповідно до положень пункту 2.6 цього договору сторони домовилися, що обсяги та вартість виконаних робіт, що підлягають оплаті зазначаються в довідці форми КБ-2в та КБ-3, тобто в довідках про вартість виконаних будівельних робіт.

Сторони, крім того домовилися, що при визначенні обсягів та вартості робіт застосовуються положення "Настанови з визначення вартості будівництва, затвердженої наказом Міністерства розвитку громад та територій України №281 від 01.11.2021.

Згідно з п.1.1 1.1. ця Настанова визначає основні правила застосування кошторисних норм та нормативів з ціноутворення у будівництві для визначення вартості нового будівництва, реконструкції, капітального ремонту будинків, будівель і споруд будь-якого призначення, їх комплексів та частин, лінійних об`єктів інженерно-транспортної інфраструктури, а також реставрації пам`яток архітектури та містобудування (далі будівництво).

Отже, договір про надання послуг №40 від 07.07.2025 року з ТОВ "Рем Буд Експрес", укладений за результатами тендеру, по суті є договором підряду на виконання робіт з капітального ремонту приміщень Ліцею №12 м.Житомира ім.С.І.Ковальчука за адресою: м.Житомир, Старий Бульвар,4.

Слід також зазначити, що вказаний договір не відповідає Загальним умовам укладення та виконання договорів підряду в капітальному будівництві, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 01.08.2005 р. №668, оскільки не містить плану фінансування робіт, як його невід`ємної частини та календарного графіку виконання робіт, а також гарантійного терміну щодо можливості експлуатації об`єкта.

При цьому, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про безпідставність тверджень представника позивача, що укладення такого договору за результатами процедури закупівлі, був зумовлений цільовим призначенням виділених бюджетних коштів, а саме для поточного ремонту, оскільки за змістом статті 638 ЦК України істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. В той же час, як свідчить технічне завдання про предмет закупівлі (додаток №2 до тендерної документації) та дефектного акту та сам Договір предметом закупівлі та предметом Договору є роботи з капітального, а не поточного ремонту приміщень Ліцею №12.

Щодо обраного відповідачем способу усунення виявлених порушень, колегія суддів зазначає наступне.

Як вбачається зі змісту оскаржуваного висновку, відповідач з огляду на встановлені порушення законодавства у сфері закупівель, зобов`язав позивача вжити заходи щодо усунення виявлених у висновку порушень, шляхом розірвання договору підряду від 07.07.2025 року №40 та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення Висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів.

Колегія суддів звертає увагу, що Верховним Судом у постановах від 02 березня 2023 року у справі № 160/4436/21 та від 26 жовтня 2022 року у справі № 420/693/21 досліджувалися питання щодо зобов`язання усунення виявлених під час проведення моніторингу недоліків в оформленні тендерної документації у запропонований в оскаржуваному висновку про результати моніторингу закупівлі спосіб шляхом розірвання договору.

У вказаних постановах зазначено, що відповідно до пункту 3 розділу ІІІ Порядку заповнення форми висновку про результати моніторингу процедури закупівлі, затвердженого наказом Міністерства фінансів України 08 вересня 2020 року № 552 у разі виявлення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель пункт 3 має містити посилання на структурну одиницю компетенційного нормативно-правового акта, на підставі якого орган державного фінансового контролю зобов`язує замовника усунути у встановленому законодавством порядку такі порушення, а також зобов`язання щодо їх усунення.

Відповідно до частини восьмої статті 8 Закону України «Про публічні закупівлі» протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення органом державного фінансового контролю висновку замовник оприлюднює через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявлених порушень.

При цьому частиною восьмою статті 8 Закону № 922 визначено порядок дій замовника державної закупівлі, в разі виявлення за наслідками проведення моніторингу порушень чинного законодавства при здійсненні державної закупівлі. Законодавцем диспозитивно визначено варіанти правомірної поведінки замовника при усунені порушень, зазначених у висновку, зокрема, шляхом оприлюднення через електронну систему закупівель інформації та/або документів, що свідчать про усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, або аргументованих заперечень до висновку, або інформації про причини неможливості усунення виявлених порушень.

Тобто, виходячи із структури та змісту частини восьмої статті 8 Закону № 922 саме замовник публічної закупівлі вправі визначати, яким чином він має намір усунути виявлені правопорушення, обираючи один із визначених законом правомірних варіантів поведінки.

Враховуючи викладене, Законом № 922 на відповідача покладений обов`язок зазначити три варіанти правомірної поведінки, тобто замовнику дається право вибору: вжити заходів щодо розірвання договору, та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення законодавства у сфері публічних закупівель, викладеного у висновку, надати аргументовані заперечення, інформацію про причини неможливості усунення виявленого порушення.

Варіант усунення порушення шляхом розірвання договору направлений на приведення відносин між сторонами у первісний стан. У разі недотримання учасником процедури закупівлі усіх кваліфікаційних вимог, зазначених у тендерній документації замовника, останній на вимогу Закону № 922 повинен відхилити тендерну пропозицію учасника та відмінити закупівлю, що робить укладання договору взагалі неможливим.

Отже, у разі дотримання вимог Закону № 922 відносини між переможцем закупівлі та замовником взагалі б не виникли та договір про закупівлю не було б укладено.

Відповідно до частини першої статті 41 Закону № 922 договір про закупівлю укладається відповідно до норм Цивільного кодексу України та Господарського кодексу України з урахуванням особливостей, визначених цим Законом.

Статтею 203 Цивільного кодексу України передбачено, що зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам. Особа, яка вчиняє правочин, повинна мати необхідний обсяг цивільної дієздатності. Правочин має бути спрямований на реальне настання правових наслідків, що обумовлені ним.

За змістом частини 2 статті 16 Цивільного кодексу України одним із способів захисту цивільного права може бути, зокрема, визнання правочину недійсним.

У частині першій статті 215 Цивільного кодексу України визначено, що підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою - третьою, п`ятою статті 203 цього Кодексу.

Таким чином, укладення договорів є завершальною стадією проведення процедури закупівлі, тому не відхилення пропозиції учасника та, як наслідок, укладення договору, є підставою для розірвання такого договору.

Тобто вимоги, зазначені у спірному висновку про результати моніторингу процедури закупівлі шляхом розірвання договору, підлягають виконанню.

Аналогічні висновки висловлені Верховним Судом у справах №420/693/21 (постанова від 26 жовтня 2022 року), №200/100092/20 (постанова від 10 листопада 2022 року), №280/8475/20 (постанова від 24 січня 2023 року), №260/2993/21 (постанова від 31 січня 2023 року), №520/6848/21 (постанова від 09 лютого 2023 року) та № 160/18075/22 (постанова від 22 лютого 2024 року).

Окрім того, проведення публічних закупівель в першу чергу направлене на забезпечення потреб держави, територіальних громад або об`єднаних територіальних громад. Отже, укладаючи договір за результатами проведення публічної закупівлі, держава фактично має право контролю за проведенням закупівлі, враховуючи і етап укладення та виконання договору.

Відповідно до приписів Закону №2939-XII вказаний контроль держава здійснює через органи державного фінансового контролю шляхом проведення державного фінансового аудиту, інспектування, перевірки закупівель та моніторингу закупівлі.

Пунктами 7, 8, 10 Закону №2939-XII встановлено право органу державного фінансового контролю:

-пред`являти керівникам та іншим особам підприємств, установ та організацій, що контролюються, обов`язкові до виконання вимоги щодо усунення виявлених порушень законодавства;

-порушувати перед відповідними державними органами питання про визнання недійсними договорів, укладених із порушенням законодавства;

-у судовому порядку стягувати у дохід держави кошти, отримані підконтрольними установами за незаконними договорами, без установлених законом підстав та з порушенням законодавства;

-звертатися до суду в інтересах держави, якщо підконтрольною установою не забезпечено виконання вимог щодо усунення виявлених під час здійснення державного фінансового контролю порушень законодавства з питань збереження і використання активів;

- звертатися до суду в інтересах держави, якщо підконтрольною установою не забезпечено виконання вимог щодо усунення виявлених під час здійснення державного фінансового контролю порушень законодавства з питань збереження і використання активів.

З аналізу вищенаведених правових норм вбачається, що орган фінансового контролю має право як і висувати замовникам обов`язкові до виконання вимоги щодо усунення порушень шляхом припинення зобов`язань за укладеним договором, так і право на ініціювання питання про визнання договору недійсним. У свою чергу, статтею 43 Закону №922 регламентовано вичерпний перелік підстав для автоматичного визнання договору закупівлі нікчемним. Також орган фінансового контролю має право звертатися до суду лише у визначених випадках: у разі невиконання підконтрольною установою висунутих вимог, або у випадку не здійснення повернення коштів у дохід держави.

Отже, чинним законодавством встановлено дискрецію органу державного фінансового контролю щодо визначення форми усунення встановлених порушень в залежності від виду цих порушень. Окрім того, враховуючи, що при укладенні договорів за результатами публічних закупівель використовуються саме бюджетні кошти, то лише держава через свій відповідний орган має повноваження щодо обрання форми припинення нецільового використання цих коштів.

Таким чином, враховуючи сталу практику Верховного Суду у цій категорії справ, Держаудитслужба мала повноваження щодо визначення із варіантів усунення встановлених порушень, в тому числі і розірвання договору.

Вказане узгоджується з позицією Верховного Суду, висловленою у постановах Верховного Суду від 26 жовтня 2022 року у справі № 420/693/21 та від 02 березня 2023 року у справі № 160/4436/21.

За вказаних обставин, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про відсутність правових підстав для визнання протиправним та скасування Висновку про результати моніторингу процедури закупівлі №UA-2025-06-19-014178-а від 22.07.2025 року Управління Північного офісу Держаудитслужби в Житомирській області у процедурі закупівлі за предметом Поточний ремонт приміщень Ліцею №12 м. Житомира ім. С.I. Ковальчука за адресою: м. Житомир, Старий Бульвар, 4 (ДК 021:2015 - 45450000-6 - Інші завершальні будівельні роботи).

Відповідно до ст.242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи. Судове рішення має відповідати завданню адміністративного судочинства, визначеному цим Кодексом.

Колегія суддів також враховує позицію Європейського суду з прав людини (в аспекті оцінки аргументів учасників справи у касаційному провадженні), сформовану, зокрема у справах "Салов проти України" (заява № 65518/01; пункт 89), "Проніна проти України" (заява № 63566/00; пункт 23) та "Серявін та інші проти України" (заява № 4909/04; пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення може бути різною в залежності від характеру рішення.

Підсумовуючи викладене, колегія суддів приходить до висновку, що суд першої інстанції при вирішенні даного публічно-правового спору правильно встановив фактичні обставини справи та надав їм належну правову оцінку, а доводи апеляційної скарги висновків суду першої інстанції не спростовують та не дають правових підстав для скасування оскаржуваного судового рішення.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.

Відповідно до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

За таких підстав апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін.

Керуючись ст.ст. 243, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд

У Х В А Л И В :

апеляційну скаргу Ліцею №12 міста Житомира ім.С.Ковальчука залишити без задоволення, а рішення Житомирського окружного адміністративного суду від 20 листопада 2025 року - без змін.

Постанова суду набирає законної сили з дати її ухвалення та може бути оскаржена в касаційному порядку згідно зі ст.ст.328, 329 КАС України.

Головуючий Граб Л.С.

Судді Матохнюк Д.Б. Сторчак В. Ю.