Справа № 640/15219/21
Суддя: А.В. САГУН
Дата ухвалення: 2026-03-12 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 березня 2026 року м. Кропивницький Справа № 640/15219/21

провадження № 2-іс/340/692/25

Кіровоградський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Сагуна А.В., розглянув за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом Виконавчого комітету Обухівської міської ради Київської області (далі позивач) до Державної аудиторської служби України (далі відповідач), третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача товариство з обмеженою відповідальністю "Міський житловий центр", про визнання протиправним та скасування висновку, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом, у якому просить визнати протиправним та скасувати висновок про результати моніторингу закупівлі №UA-2021-01-22-002120-а від 18.05.2021 року.

Ухвалою судді Окружного адміністративного суду міста Києва від 07.06.2021 року відкрито провадження, справу призначено до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без проведення судового засідання та виклику сторін (а.с.74).

На виконання положень Закону України від 13.12.2022 № 2825-IX "Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду", у відповідності з Порядком передачі судових справ, нерозглянутих Окружним адміністративним судом міста Києва, затвердженим наказом ДСА України №399 від 16.09.2024, згідно супровідного листа Київського окружного адміністративного суду від 05.03.2025 року № 01-19/3049/25 до Кіровоградського окружного адміністративного суду передано 689 судових справ (у тому числі дану справу) (а.с.133).

Ухвалою судді Кіровоградського окружного адміністративного суду Казанчук Г.П. від 29.04.2025 справу № 640/15219/21 прийнято до свого провадження та продовжено розгляд справи спочатку за правилами спрощеного позовного провадження без виклику учасників справи (а.с.135-136).

Згідно розпорядження керівника апарату Кіровоградського окружного адміністративного суду № 356 "Щодо призначення повторного автоматизованого розподілу справ" призначено проведення повторного автоматизованого розподілу цієї справи у зв`язку із звільненням судді ОСОБА_1 у зв`язку з призначенням на посаду судді П`ятого апеляційного адміністративного суду за конкурсом (а.с.163).

Згідно протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями справу розподілено на суддю Сагуна А.В. (а.с.164).

Ухвалою судді Сагуна А.В. від 15.01.2026 справу прийнято до свого провадження та вирішено здійснювати її розгляд за правилами спрощеного позовного провадження без виклику учасників справи (а.с.165).

В обґрунтування вимог позивач посилається на те, що спірний висновок про результати моніторингу процедури закупівлі є необґрунтованим та таким, що прийнятий з порушенням норм Закону України "Про публічні закупівлі". Позивач вказує, що виявлені відповідачем під час моніторингу недоліки тендерних пропозицій учасників підпадали під категорію невідповідностей, які згідно до частини 16 статті 29 Закону України "Про публічні закупівлі" можуть бути усунуті шляхом подання уточнених або нових документів через електронну систему закупівель. Крім того, позивач зазначає, що відсутність копії паспорта керівника юридичної особи не впливала на можливість встановлення його повноважень, а тому не могла бути підставою для відхилення тендерної пропозиції. Також позивач вважає протиправною вимогу відповідача щодо розірвання укладеного договору про закупівлю, оскільки законодавством не передбачено повноважень органу державного фінансового контролю зобов`язувати замовника розривати такий договір.

Представник відповідача подав відзив, у якому заперечив проти позову, зазначивши, що під час моніторингу процедури закупівлі було встановлено порушення вимог частини 16 статті 29 та абзаців другого і третього пункту 1 частини першої статті 31 Закону України "Про публічні закупівлі". Зокрема, замовник не відхилив тендерні пропозиції учасників, які не відповідали вимогам тендерної документації та кваліфікаційним критеріям, а також неправомірно надав можливість учасникам подати документи, які взагалі були відсутні у складі тендерних пропозицій. Відповідач також зазначив, що тендерні пропозиції учасників були підписані удосконаленими електронними підписами, які не є кваліфікованими, що суперечить вимогам тендерної документації. Крім того, відповідач вказав, що вимога щодо усунення порушень шляхом розірвання договору узгоджується з правовими позиціями Верховного Суду та повноваженнями органів державного фінансового контролю (а.с.92-101, 146-150).

Представник позивача подав відповідь на відзив, у якій виклав заперечення проти доводів відповідача (а.с.120-123).

Представник третьої особи також подав до суду пояснення по суті позовних вимог, у яких підтримав позовні вимоги та просив їх задовольнити (а.с.78-80).

Фактичні обставини справи, встановлені судом.

Наказом Державної аудиторської служби України від 16.04.2021 № 103 "Про початок моніторингу процедур закупівель" було наказано розпочати моніторинг процедур закупівель відповідно до переліку, на підставі якого було розпочато моніторинг процедури закупівлі за № UA-2021-01-22-002120-а, оголошеної 22.01.2021 (а.с.103-109, 151-154).

18.05.2021 в електронній системі закупівель оприлюднено висновок про результати моніторингу процедури закупівлі № UA-2021-01-22-002120-а (а.с.9-12).

Як вбачається з пункту 2 розділу І "Вступна частина" цього висновку, інформація про предмет закупівлі: послуги щодо благоустрою території Обухівської міської територіальної громади (благоустрій території (прибирання території), 12694500UАН, 90610000-6, ДК021, 1, посл.

У пункті 1 розділу ІІ "Констатуюча частина" оскаржуваного висновку вказано про те, що учасник торгів ПП "Обухівміськвторресурси" у складі тендерної пропозиції не надав документально підтвердженої інформації щодо відповідності кваліфікаційному критерію, встановленому статтею 16 Закону України "Про публічні закупівлі", а саме щодо наявності досвіду виконання аналогічних договорів, а також документів, що підтверджують повноваження на підписання тендерної пропозиції. Водночас замовником розміщено повідомлення з вимогою про усунення невідповідностей у поданих документах, що, на думку органу державного фінансового контролю, суперечить вимогам частини шістнадцятої статті 29 Закону України "Про публічні закупівлі".

Крім того було установлено, що учасники ТОВ "Ред Буд" та ТОВ "Міський житловий центр" у складі своїх тендерних пропозицій не надали копії паспортів уповноважених осіб щодо підпису документів своїх тендерних пропозицій, чим порушили вимоги пункту 1 розділу ІІІ тендерної документації. Однак, на порушення вимог абзацу другого пункту 2 частини першої статті 31 Закону України "Про публічні закупівлі" замовник не відхилив тендерні пропозиції учасників ТОВ "Ред Буд", ТОВ "Міський житловий центр" як таких, що не відповідають іншим вимогам тендерної документації, допустивши їх до участі в аукціоні.

Згідно пункту 2 розділу ІІ "Констатуюча частина" висновку, за результатами аналізу питання розгляду тендерних пропозицій ПП "Обухівміськвторресурси", ТОВ "Ред Буд" та ТОВ "Міський житловий центр" установлено порушення вимог частини шістнадцятої статті 29, абзацу другого пункту 1 та пункту 2 частини першої статті 31 Закону України "Про публічні закупівлі".

У відповідності до пункту 3 розділу ІІ "Констатуюча частина" висновку, з огляду на встановлене порушення законодавства у сфері закупівель, керуючись статтями 2 та 5 Закону України "Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні", Держаудитслужба зобов`язує здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень шляхом розірвання договору з дотриманням Господарського та Цивільного кодексів та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення законодавства у сфері публічних закупівель, викладеного у висновку.

Незгода позивача з таким висновком зумовила його звернення до суду з позовом.

Принагідно суд звертає увагу, що доводи, викладені відповідачем у відзиві на позовну заяву, а також долучені до нього документи стосуються іншої процедури закупівлі (№ UA-2021-02-04-008102-а послуги щодо благоустрою територій: викошування газонів; садіння квітів і кущів; заходи з озеленення міста (догляд за квітами, їх полив і розрідження); влаштування газонів (код ДК 021:2015:77310000-6 Послуги з озеленення територій та утримання зелених насаджень), очікуваною вартістю 5 482 240 грн), ніж та, яка є предметом оскарження у межах цієї справи. За таких обставин зазначені доводи не стосуються спірних правовідносин, що є предметом судового розгляду, а тому суд не надає їм оцінки під час вирішення даної адміністративної справи (а.с.110-114, 154зв.-156).

Мотиви, з яких виходить суд, та застосовані норми права.

Відповідно до статті 1 Закону України "Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні" від 26 січня 1993 року № 2939-XII, в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин (далі по тексту Закон № 2939-XII), здійснення державного фінансового контролю забезпечує центральний орган виконавчої влади, уповноважений Кабінетом Міністрів України на реалізацію державної політики у сфері державного фінансового контролю (далі - орган державного фінансового контролю).

Частиною першою статті 2 Закону №2939-XII передбачено, що головними завданнями органу державного фінансового контролю є: здійснення державного фінансового контролю за використанням і збереженням державних фінансових ресурсів, необоротних та інших активів, правильністю визначення потреби в бюджетних коштах та взяттям зобов`язань, ефективним використанням коштів і майна, станом і достовірністю бухгалтерського обліку і фінансової звітності у міністерствах та інших органах виконавчої влади, державних фондах, фондах загальнообов`язкового державного соціального страхування, бюджетних установах і суб`єктах господарювання державного сектору економіки, а також на підприємствах, в установах та організаціях, які отримують (отримували у періоді, який перевіряється) кошти з бюджетів усіх рівнів, державних фондів та фондів загальнообов`язкового державного соціального страхування або використовують (використовували у періоді, який перевіряється) державне чи комунальне майно (далі - підконтрольні установи), за дотриманням бюджетного законодавства, дотриманням законодавства про закупівлі, діяльністю суб`єктів господарської діяльності незалежно від форми власності, які не віднесені законодавством до підконтрольних установ, за судовим рішенням, ухваленим у кримінальному провадженні.

Згідно до пункту 1 Положення про Державну аудиторську службу України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 03 лютого 2016 року № 43, в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин (далі Положення № 43), Державна аудиторська служба України (Держаудитслужба) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра фінансів та який реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.

Крім того, підпунктом 3 пункту 4 Положення № 43 закріплено, що Держаудитслужба реалізує державний фінансовий контроль через здійснення: державного фінансового аудиту; перевірки державних закупівель; інспектування (ревізії); моніторингу закупівель.

Пунктом 7 Положення № 43 передбачено, що Держаудитслужба здійснює свої повноваження безпосередньо і через утворені в установленому порядку міжрегіональні територіальні органи.

Отже, Держаудитслужба безпосередньо і через утворені в установленому порядку міжрегіональні територіальні органи відповідно до статті 5 Закону України "Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні" здійснює контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому статтею 8 Закону України "Про публічні закупівлі".

За змістом статті 5 Закону №2939-XII контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України "Про публічні закупівлі", проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування.

Моніторинг закупівлі здійснюється за місцезнаходженням органу державного фінансового контролю.

Законом України "Про публічні закупівлі" від 25 грудня 2015 року №922-VІІІ (далі Закон №922-VІІІ) визначено правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави, територіальних громад та об`єднаних територіальних громад.

Пунктом 14 частини першої статті 1 Закону № 922-VІІІ передбачено, що моніторинг процедури закупівлі аналіз дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель під час проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та протягом його дії з метою запобігання порушенням законодавства у сфері публічних закупівель.

Відповідно до частини четвертої статті 7 Закону № 922-VIII рахункова палата, Антимонопольний комітет України, центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, здійснюють контроль у сфері публічних закупівель у межах своїх повноважень, визначених Конституцією та законами України.

Органи, уповноважені здійснювати контроль у сфері закупівель, не мають права втручатися в проведення закупівель.

Абзацами 1-2 частини першої статті 8 Закону № 922-VIII передбачено, що моніторинг процедури закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його міжрегіональні територіальні органи (далі - органи державного фінансового контролю). Моніторинг процедури закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та його дії.

Згідно з частиною другою статті 8 Закону № 922-VIII рішення про початок моніторингу процедури закупівлі приймає керівник органу державного фінансового контролю або його заступник (або уповноважена керівником особа) за наявності однієї або декількох із таких підстав: 1) дані автоматичних індикаторів ризиків; 2) інформація, отримана від органів державної влади, народних депутатів України, органів місцевого самоврядування, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель; 3) повідомлення в засобах масової інформації, що містять відомості про наявність ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель; 4) виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель; 5) інформація, отримана від громадських об`єднань, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявлених за результатами громадського контролю у сфері публічних закупівель відповідно до статті 7 цього Закону.

Для аналізу даних, що свідчать про ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, може використовуватися: інформація, оприлюднена в електронній системі закупівель; інформація, що міститься в єдиних державних реєстрах; інформація в базах даних, відкритих для доступу центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.

У відповідності до вимог частини третьої статті 8 Закону № 922-VIII повідомлення про прийняття рішення про початок моніторингу процедури закупівлі орган державного фінансового контролю оприлюднює в електронній системі закупівель протягом двох робочих днів з дня прийняття такого рішення із зазначенням унікального номера оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєного електронною системою закупівель, та/або унікального номера повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі, а також опису підстав для здійснення моніторингу процедури закупівлі. Повідомлення про початок моніторингу процедури закупівлі не зупиняє проведення процедур закупівель, визначених цим Законом.

Строк здійснення моніторингу процедури закупівлі не може перевищувати 15 робочих днів з наступного робочого дня від дати оприлюднення повідомлення про початок моніторингу процедури закупівлі в електронній системі закупівель (частина четверта статті 8 Закону № 922-VIII).

Частиною п`ятою статті 8 Закону № 922-VIII передбачено, що протягом строку проведення моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю, відповідальна за проведення моніторингу процедури закупівель, має право через електронну систему закупівель запитувати у замовника пояснення (інформацію, документи) щодо прийнятих рішень та/або вчинених дій чи бездіяльності, які є предметом дослідження в рамках моніторингу процедури закупівлі. Усі такі запити про надання пояснень автоматично оприлюднюються електронною системою закупівель. Замовник протягом трьох робочих днів з дня оприлюднення запиту про надання пояснень щодо прийнятих рішень та/або вчинених дій чи бездіяльності, які є предметом дослідження в рамках моніторингу процедури закупівлі, повинен надати відповідні пояснення (інформацію, документи) через електронну систему закупівель. Замовник у межах строку здійснення моніторингу процедури закупівлі має право з власної ініціативи надавати пояснення щодо прийнятих рішень та/або вчинених дій чи бездіяльності, які є предметом дослідження в рамках моніторингу процедури закупівлі.

Так, згідно з частинами шостою восьмою статті 8 Закону № 922-VIII за результатами моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу процедури закупівлі (далі - висновок), що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.

У висновку обов`язково зазначаються: 1) найменування, місцезнаходження та ідентифікаційний код замовника в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, щодо якого здійснювався моніторинг процедури закупівлі; 2) назва предмета закупівлі із зазначенням коду за Єдиним закупівельним словником (у разі поділу на лоти такі відомості повинні зазначатися щодо кожного лота) та назви відповідних класифікаторів предмета закупівлі і частин предмета закупівлі (лотів) (за наявності) та його очікувана вартість; 3) унікальний номер оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєний електронною системою закупівель, та/або унікальний номер повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі; 4) опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого за результатами моніторингу процедури закупівлі; 5) зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.

У висновку може зазначатися додаткова інформація, визначена органом державного фінансового контролю.

Якщо за результатами моніторингу процедури закупівлі не виявлено порушень законодавства у сфері публічних закупівель, у висновку зазначається інформація про відсутність порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.

Якщо під час моніторингу, за результатами якого виявлено ознаки порушення законодавства у сфері публічних закупівель, було відмінено тендер чи визнано його таким, що не відбувся, орган державного фінансового контролю зазначає опис порушення без зобов`язання щодо усунення такого порушення.

Якщо за результатами моніторингу процедури закупівлі виявлено ознаки порушення законодавства, вжиття заходів щодо яких не належить до компетенції органу державного фінансового контролю, про це письмово повідомляються відповідні державні органи.

Замовник має право протягом трьох робочих днів з дня оприлюднення висновку одноразово звернутися до органу державного фінансового контролю за роз`ясненням змісту висновку та його зобов`язань, визначених у висновку.

Протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення органом державного фінансового контролю висновку замовник оприлюднює через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявлених порушень.

Наказом Міністерства фінансів України від 08.09.2020 року № 552, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України від 01.10.2020 року за № 958/35241, затверджено Порядок заповнення форми висновку про результати моніторингу процедури закупівлі (далі Порядок № 552 в редакції, чинній на день виникнення спірних правовідносин).

Згідно пунктів 3, 5 розділу І Порядку №552 висновок складається у формі електронного документа і заповнюється відповідно до затвердженої Мінфіном форми висновку про результати моніторингу процедури закупівлі (далі - форма висновку) в електронній системі закупівель.

Для оприлюднення підписаний та затверджений висновок завантажується в електронну систему закупівель, на форму висновку накладається кваліфікований електронний підпис посадової особи органу державного фінансового контролю, яка здійснила моніторинг процедури закупівлі.

За приписами частини десятої статті 8 Закону № 922-VIII у разі незгоди замовника з інформацією, викладеною у висновку, він має право оскаржити висновок до суду протягом 10 робочих днів з дня його оприлюднення, про що зазначається в електронній системі закупівель протягом наступного робочого дня з дня оскарження висновку до суду. Замовник зазначає в електронній системі закупівель про відкриття провадження у справі протягом наступного робочого дня з дня отримання інформації про відкриття такого провадження та номер такого провадження.

Таким чином, аналіз наведених правових норм дає підстави для висновку, що органу державного фінансового контролю надано можливість здійснювати контроль за дотриманням законодавства у сфері публічних закупівель шляхом їх моніторингу, за результатами здійснення якого посадовою особою складається висновок про результати моніторингу закупівлі. При виявленні порушень законодавства у сфері публічних закупівель орган державного фінансового контролю у висновку здійснює його опис та зазначає про спосіб його усунення.

Таким чином, з метою усунення виявленого під час моніторингу порушення вимог законодавства у сфері публічних закупівель у висновку міститься вимога зобов`язального характеру, яка є обов`язковою для виконання. Відтак, висновок про результати моніторингу закупівлі у розумінні пункту 19 частини першої статті 4 КАС України є індивідуальним актом та породжує права і обов`язки для позивача.

Згідно до частини другої статті 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Як встановлено судом, з огляду на встановлене порушення законодавства у сфері закупівель відповідач зобов`язав позивача здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень шляхом розірвання договору про закупівлю з дотриманням положень Цивільного кодексу України та Господарського кодексу України, а також протягом п`яти робочих днів оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що підтверджують вжиття цих заходів.

Частиною першою статті 41 Закону № 922-VIII встановлено, що договір про закупівлю укладається відповідно до норм Цивільного та Господарського кодексів України з урахуванням особливостей, визначених цим Законом.

Відповідно до статті 208 Цивільного кодексу України у письмовій формі вчиняються правочини між юридичними особами.

Частиною першою статті 179 Господарського кодексу України (чинного на момент виникнення спірних правовідносин) передбачено, що майново-господарські зобов`язання, які виникають між суб`єктами господарювання або між суб`єктами господарювання і негосподарюючими суб`єктами - юридичними особами на підставі господарських договорів, є господарсько-договірними зобов`язаннями.

Зміна та розірвання господарських договорів в односторонньому порядку не допускаються, якщо інше не передбачено законом або договором (частина перша статті 188 Господарського кодексу України).

Відповідно до статті 202 Господарського кодексу України господарське зобов`язання припиняється: виконанням, проведеним належним чином; зарахуванням зустрічної однорідної вимоги або страхового зобов`язання; у разі поєднання управненої та зобов`язаної сторін в одній особі; за згодою сторін; через неможливість виконання та в інших випадках, передбачених цим Кодексом або іншими законами. Господарське зобов`язання припиняється також у разі його розірвання або визнання недійсним за рішенням суду.

Отже договір, укладений між юридичними особами, може бути розірваний лише за згодою сторін або у судовому порядку, але для цього необхідна наявність визначених законом підстав для його розірвання.

За змістом статті 43 Закону №922-VIII договір про закупівлю є нікчемним у разі:

1) якщо замовник уклав договір про закупівлю до/без проведення процедури закупівлі / спрощеної закупівлі згідно з вимогами цього Закону;

2) укладення договору з порушенням вимог частини четвертої статті 41 цього Закону;

3) укладення договору в період оскарження процедури закупівлі відповідно до статті 18 цього Закону;

4) укладення договору з порушенням строків, передбачених частинами п`ятою і шостою статті 33 та частиною сьомою статті 40 цього Закону, крім випадків зупинення перебігу строків у зв`язку з розглядом скарги органом оскарження відповідно до статті 18 цього Закону.

Судом не встановлено підстав, передбачених статтею 43 Закону № 922-VIII, за якими договір про закупівлю є нікчемним.

При цьому матеріалами справи підтверджено, що за результатами проведення спірної процедури закупівлі між позивачем (замовник) та переможцем аукціону ТОВ "Міський житловий центр" (учасник) 23.03.2021 року укладено договір № 51 на надання учасником протягом 2021 року послуг щодо благоустрою території Обухівської міської територіальної громади (благоустрій території (прибирання території) (а.с.38-43).

З долучених до матеріалів справи документів вбачається виконання ТОВ "Міський житловий центр" взятих на себе зобов`язань за договором № 51 у березні квітні 2021 року (а.с.15-33).

Як зазначив позивач у позові, з часу укладання Договору ТОВ "Міський житловий центр" здійснювало якісне та вчасне виконання його умов.

Суд зазначає, що визначений у висновку спосіб усунення виявлених порушень Закону № 922-VIII не відповідає вимогам пункту 8 частини другої статті 2 КАС України, оскільки не є пропорційними виявленим порушенням, відповідачем не дотримано необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи (у вигляді розірвання укладеного договору через порушенням вимог Закону України "Про публічні закупівлі" і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія) (застосування заходів впливу на винну особу задля уникнення у майбутньому порушення вимог Закону України "Про публічні закупівлі")).

При цьому відповідачем не було запропоновано позивачу будь-яку альтернативу припиненню зобов`язань за договором (надання аргументованих заперечень до висновку; надання інформації про причини неможливості усунення виявлених порушень), серед яких замовник мав обрати та визначити, яким чином він має намір усунути виявлені порушення.

Суд зауважує, що за приписами статті 188 Господарського кодексу України та статті 651 Цивільного кодексу України правовідносини щодо розірвання договору шляхом укладання відповідної додаткової угоди повинні ґрунтуватися лише на взаємної згоді. Жодною наведеною нормою права не передбачено розірвання договору за примусовим контролюючого органу.

Визначення відповідачем такого способу усунення виявлених порушень як припинення зобов`язань за договором, в тому числі із застосування відповідних наслідків недійсності/нікчемності договору, не вирішує питання обґрунтованості та вмотивованості індивідуального акту, оскільки, зокрема, главою 50 Цивільного кодексу України передбачено більше десяти способів припинення зобов`язань, серед яких, зокрема, і припинення зобов`язання виконанням.

Враховуючи, що вимога органу державного фінансового контролю про усунення виявлених порушень законодавства повинна бути здійснена у письмовій формі, сформована внаслідок реалізації таким органом своєї компетенції, містити чіткі, конкретні і зрозумілі приписи на адресу підконтрольного суб`єкта, які є обов`язковими для виконання, недотримання вказаних вимог призведе до юридичної невизначеності, що є неприйнятним.

Зобов`язання вжити заходів для усунення виявлених порушень шляхом припинення зобов`язань за договором, в тому числі із застосування відповідних наслідків недійсності / нікчемності договору, може призвести до нового можливого порушення законодавства.

Такі висновки викладені в постановах Верховного Суду від 05 березня 2020 року в справі № 640/467/19, від 23 квітня 2020 року в справі №160/5735/19, від 11 червня 2020 року в справі №160/6502/19, від 26 листопада 2020 року в справі № 160/11367/19.

Крім того, Верховним Судом в постановах від 21 січня 2021 року в справі № 120/1297/20-а, від 13 січня 2021 року в справі № 825/1525/19 зауважено, що усунення порушень у запропонований спосіб може призвести до порушення прав третьої особи виконавця та мати негативні наслідки для репутації замовника, що є непропорційним у співвідношенні з виявленими недоліками.

Також, Верховний Суд у постанові від 30 листопада 2021 року у справі № 420/5590/19, від 15 червня 2021 року у справі № 922/2987/20, від 26 січня 2023 року у справі № 400/3947/2023 та від 30 листопада 2021 року у справі № 160/8403/19 вказав, що з моменту визначення переможця торгів та встановлення відповідності пропозиції позивача вимогам тендерної документації та вимогам Закону України "Про публічні закупівлі" неможливо відмінити процедуру закупівлі, у порядку, передбаченому статтею 31 Закону України "Про публічні закупівлі", оскільки це нівелює принципи та основні положення Закону України "Про публічні закупівлі". Право на відміну торгів існує лише на стадії до завершення процедури торгів, а не після їх завершення на стадії укладання договору з переможцем. Після укладення договору про закупівлю процедура закупівлі є завершеною.

З огляду на викладене, суд доходить висновку, що у спірному висновку моніторингу процедури закупівлі спосіб усунення виявлених порушень Закону № 922-VIII не відповідає вимогам пункту 8 частини другої статті 2 КАС України, оскільки не є пропорційними виявленим порушенням, відповідачем не дотримано необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи (у вигляді припинення зобов`язань за договором, в тому числі із застосування відповідних наслідків недійсності / нікчемності договору через порушенням лише замовником вимог Закону України "Про публічні закупівлі") і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія) (застосування заходів впливу на винну особу задля уникнення у майбутньому порушення вимог Закону України "Про публічні закупівлі")).

З урахуванням вищевикладеного, висновок про результати моніторингу закупівлі № UA-2021-01-22-002120-а від 18.05.2021 року є протиправним та підлягає скасуванню.

Вирішуючи питання щодо розподілу судових витрат, суд зазначає наступне.

Згідно до частини 1 статті 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

При зверненні до суду позивач сплатив судовий збір в сумі 2422,40 грн (а.с.8), який підлягає стягненню на його користь за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.

Керуючись ст.ст.139, 242-246, 255, 293, 295-297 КАС України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов Виконавчого комітету Обухівської міської ради Київської області (08700, Київська область, м. Обухів, вул. Київська, 10, ) до Державної аудиторської служби України (04070, м. Київ, вул. Петра Сагайдачного, 4, ), третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача товариство з обмеженою відповідальністю "Міський житловий центр" (08700, Київська область, м. Обухів, вул. Київська, 158, кв.4, ), про визнання протиправним та скасування висновку задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати висновок Державної аудиторської служби України про результати моніторингу закупівлі № UA-2021-01-22-002120-а від 18.05.2021 року.

Стягнути на користь Виконавчого комітету Обухівської міської ради Київської області () за рахунок бюджетних асигнувань Державної аудиторської служби України () судовий збір в розмірі 2270,00 грн.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку апеляційного оскарження, а у разі його апеляційного оскарження - з моменту проголошення судового рішення суду апеляційної інстанції. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржено в апеляційному порядку до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення за правилами, встановленими ст.ст.293, 295 - 297 КАС України.

Суддя Кіровоградського

окружного адміністративного суду А.В. САГУН