Справа № 320/25951/25
Суддя: Кочанова П.В.
Дата ухвалення: 2026-03-11 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

11 березня 2026 року № 320/25951/25

Київський окружний адміністративний суд у складі судді Кочанової П.В., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін питання про залишення позову без розгляду в адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 до Рахункової палати про визнання відмови протиправною, зобов`язання вчинити певні дії та відшкодування моральної шкоди,-

В С Т А Н О В И В:

Позивач, ОСОБА_1 звернулась до Київського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Рахункової палати, в якому просить суд:

- визнати протиправною відмову т.в.п. Секретаря Рахункової палати, викладену в листах Рахункової палати від 24.04.2025 № 15-77/123 та від 05.05.2025 №15-77/141, у переведенні позивача з 01.01.2025 без конкурсу на рівнозначну посаду в нову структуру апарату Рахункової палати, затвердженої рішенням Рахункової палати від 20.02.2025 № 4-3, виплаті заборгованості по заробітній платі та відшкодуванні моральної шкоди,

- зобов`язати відповідача здійснити перерахунок заробітної плати позивача, починаючи з 01.01.2025 року по 01.05.2025, та виплати позивачу заборгованість за заробітною платою за період з 01.01.2025 по день ухвалення судового рішення, яка станом на 01.05.2025, становила 197 562,8 грн (у тому числі за: посадовим окладом - 54 956 грн; надбавки за вислугу років - 142 606,8 грн),

- зобов`язати відповідача здійснити перерахунок премій, починаючи з 01.01.2024 року по 01.05.2025, та виплати позивачці заборгованість за невиплачену премію за період з 01.01.2024 по день ухвалення судового рішення, яка станом на 01.05.2025, становила 253 227,6 грн,

- зобов`язати відповідача відшкодувати моральну шкоду у сумі 300 000 грн,

- заборгованість виплатити на банківську картку Позивачки (IBAN/рахунок ОСОБА_1 в AT «УНІВЕРСАЛ БАНК», МФО 322001, ІПН: НОМЕР_1 , призначення платежу - виплата заборгованості по заробітній платі),

- стягнути з відповідача на користь позивачки судові витрати у суму 122 273,79 грн, у тому числі: судовий збір - 7 508,21 грн; надання правничої допомоги у сумі 117 539,52 грн, у тому числі 37 539,52 грн - сума гонорару успіху.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 9 червня 2025 року адміністративний позов ОСОБА_1 залишено без руху та встановлено позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви.

На виконання ухвали суду позивачкою подана до суду заява про поновлення процесуального строку звернення до суду, в якій щодо суті спору, зокрема, зазначила, що 21 лютого 2025 року їй через електрону пошту надійшло повідомлення про оголошення первинного конкурсного відбору на посаду державних аудиторів, а також порядок конкурсного відбору на ці посади та порядок призначення на посади державних аудиторів. Крім того, вказувала, що 22 лютого 2025 року Рахункова палата затвердила нову структуру та штатний розпис, відповідно до змін у Законі України «Про Рахункову палату». На думку позивачки всі працівники контрольної (аудиторської) діяльності мали бути автоматично переведені на нові посади без державної служби з підвищеними окладами, надбавками за вислугу років та щомісячно премією, оскільки в оновлених штатних документах суттєво збільшено оклади й надбавки.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 15 липня 2025 року прийнято позовну заяву до розгляду, поновлено позивачці строк звернення до адміністративного суду з даним позовом та відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін та проведення судового засідання за наявними у справі матеріалами.

Представник відповідача подав відзив на позовну заяву, в якому зокрема зазначив, що в прохальній частині позову позивачка просила зобов`язати здійснити перерахунок заробітної плати, починаючи з 01.01.2025, а премії з 01.01.2024, натомість до суду звернулась лише 23.05.2025, що свідчить про пропуск місячного строку звернення до суду в частині вимог щодо зобов`язання здійснити такі перерахунки заробітної плати та нарахування премії.

Розглянувши аргументи відповідача щодо строків звернення до суду та підстав для залишення позовної заяви без розгляду в частині позовних вимог, суд виходить з наступного.

Відповідно до частини 1 статті 5 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси.

Частиною 6 статті 161 КАС України передбачено, що у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Відповідно до частини п`ятої статті 122 КАС України для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Відповідно до частини 1 статті 120 КАС України перебіг процесуального строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок.

За приписами частини 6 зазначеної статті якщо закінчення строку припадає на вихідний, святковий чи інший неробочий день, останнім днем строку є перший після нього робочий день.

Так, у прохальній частині позивач просить суд зокрема зобов`язати відповідача здійснити перерахунок заробітної плати позивача, починаючи з 01.01.2025 та виплатити позивачу заборгованість за заробітною платою за період з 01.01.2025. Також просить здійснити перерахунок премії, починаючи з 01.01.2024 та виплатити заборгованість за невиплачену премію за період з 01.01.2024.

Проте з даним позовом позивач звернулась лише 23 травня 2025 року.

Аналізуючи повторно питання дотримання строків з урахуванням аргументів відповідача у відзиві, суд виходить з наступного.

У заяві про поновлення процесуального строку від 16.06.2025 позивач стверджувала, що з квітня 2024 року остання не переведена на рівнозначну посаду до новоутвореного департаменту.

Водночас, суд бере до уваги, що у прохальній частині позовної заяви не міститься вимоги щодо визнання протиправним непереведення позивача у квітні 2024 року, натомість предмет спору стосується протиправних, на думку позивача, дій Рахункової палати щодо непереведення на посаду державного аудитора, утворену Законом України "Про внесення змін до Закону України "Про Рахункову палату" та деяких інших законодавчих актів України" від 30.10.2024 № 4042-IX та передбачену у штатному розписі рішенням Рахункової палати від 20.02.2025 № 4-3.

Отже, непереведення позивача у 2024 та 2025 роках, є різними обставинами, а оскарження їх та визнання протиправними є окремими позовними вимогами з різними підставами та нормою матеріального права, якою врегульовані.

Тобто, перерахування заробітної плати позивач просить здійснити з 01.01.2025 відповідно до статті 24 Закону України «Про Рахункову палату», яка передбачає оплату праці саме для державних аудиторів, а премії з 01.01.2024 відповідно до Закону України «Про державну службу».

При цьому, позивач зазначала, що датою коли вона дізналася про порушення її прав є 24.05.2025.

Зокрема, цю дату позивач пов`язує з обставинами не проведення автоматичного переведення позивача з посади державної служби на посаду державного аудитора, чим Рахункова палата порушила її права на переведення передбачені статтею 41, 87 Закону України «Про державну службу».

Однак, вказані обставини не є тотожним обставинам щодо підстав нарахування позивачу премії з січня 2024 року в межах Закону України «Про державну службу» та не стосуються предмету позову. Як наслідок, належних доказів щодо необізнаності або неможливості оскаржити питання нарахування та виплати заробітної плати в 2024 році до суду не надано.

Отже, суд вважає неповажними причини пропуску звернення до суду, викладені позивачем у заяві про поновлення процесуального строку від 16.06.2025 щодо вимоги про зобов`язання Рахункову палату здійснити перерахунок премій, починаючи з 01.01.2024 року та виплатити заборгованість за невиплачену премію за період з 01.01.2024.

Європейський суд з прав людини у своєму рішенні в справі «Пономарьов проти України» роз`яснив, що вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави. Однією із таких підстав може бути, наприклад, неповідомлення сторін органами влади про прийняті рішення у їхній справі. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Отже, можливість поновлення судом пропущеного строку не є необмеженою, а вирішення цього питання пов`язується із наявністю поважних причин пропуску строку.

Згідно з частиною 1 та 3 статті 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Згідно з частиною 13 статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України суддя, встановивши після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 160, 161 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Враховуючи наведе вище, позивачеві слід запропонувати подати до суду заяву про поновлення процесуального строку звернення до суду, вказавши поважні причини його пропуску та надати відповідні докази на підтвердження поважності причин (за наявності).

З огляду на викладене вище, суд дійшов висновку, про наявність правових підстав для залишення даної позовної заяви без руху в частині позовних вимог щодо зобов`язання Рахункову палату здійснити перерахунок премій, починаючи з 01.01.2024 року та виплатити заборгованість за невиплачену премію за період з 01.01.2024, з наданням позивачу строку для усунення вказаних вище недоліків.

Керуючись статтями 160, 161, частиною 13 статті 171, статтями 241-243, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Рахункової палати про визнання відмови протиправною, зобов`язання вчинити певні дії та відшкодування моральної шкоди, в частині позовних вимог щодо зобов`язання Рахункову палату здійснити перерахунок премій, починаючи з 01.01.2024 року та виплатити заборгованість за невиплачену премію за період з 01.01.2024 - залишити без руху.

Встановити позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви протягом п`яти днів з дня вручення даної ухвали, шляхом усунення недоліків, які визначені в мотивувальній частині цієї ухвали.

Попередити позивача про те, що у випадку не усунення недоліків позовної заяви позовна заява буде залишена без розгляду відповідно до частини 15 статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України.

Копію ухвали невідкладно надіслати особі, що звернулась із позовною заявою.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя Кочанова П.В.