Справа № 480/1086/26
Суддя: О.В. Соп'яненко
Дата ухвалення: 2026-03-09 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

СУМСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про повернення позовної заяви

09 березня 2026 року Справа № 480/1086/26

Cуддя Сумського окружного адміністративного суду Соп`яненко О.В., розглянувши матеріали адміністративного позову ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Сумській області про визнання протиправним та скасування наказу, поновлення на посаді та стягнення середнього заробітку,

В С Т А Н О В И В:

До Сумського окружного адміністративного суду звернувся ОСОБА_1 з адміністративним позовом і просить суд:

- визнати протиправним і скасувати наказ начальника ГУНП в Сумській області Олега Кашперука № 54 від 14.01.2026 "Про застосування дисциплінарних стягнень" в частині застосування до старшого сержанта поліції ОСОБА_1 (0101291), поліцейського-водія автотранспортного відділення центру забезпечення ГУНП в Сумській області дисциплінарного стягнення у виді звільнення із служби в поліції.

- визнати протиправним і скасувати наказ начальника ГУНП в Сумській області Олега Кашперука від 15.01.2026 № 18 о/с "По особовому складу", яким звільнено ОСОБА_1 зі служби в поліції.

- поновити ОСОБА_1 на посаді поліцейського-водія автотранспортного відділення центру забезпечення ГУНП в Сумській області з 16.01.2026.

- стягнути з відповідача на користь позивача середній заробіток за час вимушеного прогулу за кожен день вимушеного прогулу з 16.01.2026 по день ухвалення рішення.

Ухвалою суду від 24.02.2026 позовну заяву залишено без руху, надано строк для усунення недоліків у спосіб: подання до позову заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду та доказів поважності причин його пропуску.

На виконання вимог ухвали судді від 04.03.2026, від представника позивача надійшла заява про усунення недоліків позовної заяви, в якій повідомляє, що не госпіталізація позивача із вказаними раніше захворюваннями, а лікування вдома, не може бути підставою для обмеження ОСОБА_1 доступу до правосуддя, враховуючи характер спірних правовідносин. На підставі вказаних обставин, представник позивача вважає, що ним пропущено строк звернення до суду з поважних причин, а відтак останній підлягає поновленню.

Однак, суд не погоджується з такими доводами представника позивача з огляду на наступне.

Згідно з ч.ч.1, 3, 5 статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів. Для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

При цьому, ч. 4 ст. 31 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України "Про Дисциплінарний статут Національної поліції України" передбачено, що поліцейський має право оскаржити застосоване до нього дисциплінарне стягнення, звернувшись до адміністративного суду протягом 15 днів з дня його ознайомлення з наказом про притягнення до дисциплінарної відповідальності.

У випадку наявності колізії між загальним та спеціальним законом застосуванню підлягають норми спеціального закону, яким є саме Дисциплінарний статут Національної поліції України, оскільки у разі якщо норми нормативних актів рівної юридичної сили містять різні моделі правового регулювання, перевагу при застосуванні слід надавати тій нормі, яка регулює вужче коло суспільних відносин.

Тобто, у контексті цього судового спору застосуванню підлягає Дисциплінарний статут, що затверджений Законом України і яким передбачені порядок та строки оскарження дисциплінарного стягнення.

Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 08.02.2023 року у справі №120/7567/22, від 31.05.2023 року у справі №160/9356/22, від 31.10.2023 року у справі №400/5692/22.

Суд звертає увагу на те, що дотримання строків звернення до адміністративного суду є однією з умов дисциплінування учасників публічно-правових відносин у випадку, якщо вони стали спірними. У випадку пропуску строку звернення до суду, підставами для визнання поважними причин такого пропуску є лише наявність обставин, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення відповідних дій та підтверджені належними доказами.

Необхідно зауважити на тому, що інститут строків у адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах та стимулює суд і учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Строки звернення до адміністративного суду з позовом обмежують час, протягом якого такі правовідносини вважаються спірними. Після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Питання ж поважності причин пропуску строку звернення до суду є оціночним та залежить від доказів, якими підтверджуються обставини та підстави такого пропуску.

Оцінюючи поважність підстав несвоєчасного звернення до суду, слід виходити з того, що причина пропуску строку є поважною, якщо вона відповідає одночасно усім таким умовам: 1) це обставина (або кілька обставин), яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом або судом строк; 2) це обставина, яка виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк; 3) ця причина виникла протягом строку, який пропущено; 4) ця обставина підтверджується належними і допустимими засобами доказування.

На посилання представника позивача про те, що судом не враховано жодного захворювання, суд вказує, що в матеріалах справи є довідка від 09.02.2026 №5 про амбулаторне лікування позивача із зазначеними в ній хворобами (тяжкий перебіг ГРВІ, гострий бронхіт, легенева недостатність 1-2 ступеню, остеохандроз поперекового відділу хребта, вторинний м`язево-тонічний виражений больовий синдром, стадія загострення, виражене обмеження стато-динамічної функції хребта), проте не надано ніяких доказів про наявність будь-яких обставин, що саме амбулаторне лікування зазначених хвороб об`єктивно перешкоджало зверненню до суду з позовом, позивач/представник позивача не повідомили.

Крім того, довідка видана 09.02.2026 про працездатність позивача з 10.02.2026, а до адвоката про укладення договору про надання правничої правової допомоги звертається тільки 19.02.2026, нікого обгрунтування, що позивачу заважало звернутись з даним позовом раніше немає.

Суд вважає, що наведені причини пропуску строку оскарження дисциплінарного стягнення не є поважними, не підтверджують об`єктивне існування непереборних для позивача перешкод для звернення до суду з позовом.

Відповідно до ч. 2 ст. 123 КАС України, якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Згідно з п. 9 ч. 4 ст. 169 КАС України позовна заява повертається позивачеві у випадках, передбачених частиною другою статті 123 цього Кодексу.

Керуючись ст.ст. 169, 248, 256, 293-295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Сумській області про визнання протиправним та скасування наказу, поновлення на посаді та стягнення середнього заробітку і додані до неї документи повернути позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та може бути оскаржена в апеляційному порядку до Другого апеляційного адміністративного суду в п`ятнадцятиденний строк з дня складання ухвали.

Суддя О.В. Соп`яненко