Справа № 520/36172/23
Суддя: Ральченко І.М.
Дата ухвалення: 2026-03-11 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Головуючий І інстанції: Ніколаєва О.В.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 березня 2026 р. Справа № 520/36172/23
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді Ральченка І.М.,

Суддів: Подобайло З.Г. , Катунова В.В. ,

розглянувши в порядку письмового провадження у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою Північно-східного офісу Держаудитслужби на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 17.09.2025, майдан Свободи, 6, м. Харків, 61022, повний текст складено 17.09.25 по справі № 520/36172/23

за позовом Ізюмського комунального виробничого водопровідно-каналізаційного підприємства

до Північно-східного офісу Держаудитслужби

про визнання дій протиправним, скасувати висновок та зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

Позивач, Ізюмське комунальне виробниче водопровідно-каналізаційне підприємство, звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Північно-східного офісу Держаудитслужби, в якій просив суд:

- визнати протиправним та скасувати Висновок Північно-східного офісу Держаудитслужби про результати моніторингу процедури закупівлі № UA-2023-09-22-012453-а, що оприлюднений 27.11.2023.

Позовні вимоги мотивовані протиправністю висновку відповідача про результати моніторингу закупівлі за предметом закупівлі «Реконструкція водопроводу по провулку Кудрявому, провулку Заливному у місті Ізюм, Харківської області, оголошення № UA-2023-09-22-012453-а, яка проведена Ізюмським комунальним виробничим водопровідно-каналізаційним підприємством».

Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 17.09.2025 позовну заяву Ізюмського комунального виробничого водопровідно-каналізаційного підприємства до Північно-східного офісу Держаудитслужби про визнання дій протиправним, скасувати висновок та зобов`язання вчинити певні дії задоволено повністю.

Визнано протиправним та скасовано Висновок Північно-східного офісу Держаудитслужби про результати моніторингу процедури закупівлі №UA-2023-09-22-012453-а, що оприлюднений 27.11.2023.

Стягнуто з Північно-східного офісу Держаудитслужби за рахунок бюджетних асигнувань витрати по сплаті судового збору на користь Ізюмського комунального виробничого водопровідно-каналізаційного підприємства у розмірі 2684,00 грн (дві тисячі шістсот вісімдесят чотири гривні 00 копійок).

Відповідач, не погодившись з рішенням суду першої інстанції, подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати вказане рішення та прийняти нове, яким відмовити в задоволенні позовних вимог.

В обґрунтування вимог апеляційної скарги відповідач посилається на порушення судом першої інстанції при прийнятті рішення норм матеріального та процесуального права, що призвело до неправильного, на його думку, вирішення спору судом першої інстанції.

Так, відповідач в апеляційній скарзі зазначає, внаслідок порушення вимог Закону України «Про публічні закупівлі» Позивачем укладено Договір, виконання умов якого створює незаконну практику проведення процедур закупівель в порушення названого Закону № 922 та Особливостей № 1178, окрім того, порушує зобов`язання держави України перед своїми громадянами щодо принципу максимальної економії, відкритого, прозорого витрачання відповідними суб`єктами бюджетних коштів, захисту та недопущення недобросовісної конкуренції під час здійснення публічних закупівель.

Недотримання вимог законодавства про закупівлі, зокрема, Закону № 922 та Особливостей № 1178, під час проведення закупівлі відповідно до вимог Цивільного кодексу України тягне за собою визнання недійсним укладеного за її результатами договору.

Представник відповідача зазначає, що працівниками Офісу під час складання висновку за результатами процедури закупівлі № UА-2023-09-22-012453-а враховано реальну можливість усунення допущеного порушення, яка, в даному випадку, є можливою виключно шляхом припинення зобов`язань за договором, адже порушення виявлені органом державного фінансового контролю, допущені позивачем на стадії розгляду тендерних пропозицій та, враховуючи перебування закупівлі при проведенні моніторингу процедури закупівлі на наступному етапі, не можуть бути усунуті іншим способом.

На переконання апелянта, оскільки договір укладено, і такому укладенню передувало порушення вимог Закону № 922 та Особливостей № 1178, зобов`язання, викладені у висновку, щодо припинення виконання зобов`язань за договором є правомірним, оскільки ґрунтується на вимогах чинного законодавства.

Позивач скориставшись своїм правом надав до Другого апеляційного адміністративного суду відзив на апеляційну скаргу відповідача, в якому зазначає, що на його думку, Держаудитслужба у висновках не може вимагати вжити заходів щодо розірвання договору, який був укладений за результатами проведення закупівлі.

Позивач вважає, що зазначена вимога є такою, що порушує основоположний принцип права - принцип пропорційності, який передбачає дотримання балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване відповідне рішення.

Розірвання договору або будь-яка інша вимога, яка має наслідком припинення зобов`язань за договором, є непропорційною тяжкості порушень, а усунення виявлених під час проведення моніторингу закупівлі недоліків у запропонований у висновку спосіб може призвести до порушення майнових прав та інтересів замовника та матиме негативні наслідки для його репутації, що є непропорційним у співвідношенні з виявленими недоліками.

На підставі положень п. 3 ч. 1 ст. 311 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) справа розглянута в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами.

Колегія суддів, заслухавши суддю-доповідача, перевіривши доводи апеляційної скарги, рішення суду першої інстанції, дослідивши матеріали справи, вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом першої інстанції встановлено та підтверджено у суді апеляційної інстанції, що позивачем розміщено оголошення про проведення відкритих торгів на закупівлю № UA-2023-09-22-012453-а за предметом закупівлі: «Реконструкція водопроводу по провулку Кудрявому, провулку Заливному у місті Ізюм, Харківської області, код ДК 021:2015:45000000- 7 Будівельні роботи та поточний ремонт.

Дана закупівля у відповідності із вимогами Закону України «Про публічні закупівлі» розміщена в електронному вигляді на офіційній веб-сторінці системи Рrozorro (https://prozorro.gov.ua/tender/ UA-2023-09-22-012453-а).

Згідно протоколу розкриття тендерних пропозицій визначено Приватне підприємство «Монтажна компанія «Мегатех».

У зв`язку з цим, 23.10.2023 між позивачем (Замовник) та Приватним підприємством «Монтажна компанія «Мегатех» (Підрядник) укладено Договір № 170.

Уповноваженими особами відповідача проведено моніторинг процедури закупівлі, за результатами якого складено та оприлюднено Висновок про результати моніторингу процедури закупівлі від 27.11.2023 № UA-2023-09-22-012453-а (далі по тексту - Висновок).

Згідно до розділу 2 Висновок про наявність (із зазначенням переліку статей, пунктів нормативно-правових актів, що були :порушені) або відсутність порушення, (порушень) законодавства: «За результатами аналізу питання розгляду тендерної пропозиції ПП «Монтажна компанія «Мегатех» встановлено порушення вимог підпункту 2 пункту 44 Особливостей.

Згідно до розділу 3 Зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель (у разі наявності таких порушень) Висновку: «З огляду на встановлені порушення законодавства у сфері публічних закупівель, які є значущими через необ`єктивне та упереджене визначення переможця відкритих торгів з особливостями, керуючись статтями 5 та 10 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» та статтею 8 Закону України «Про публічні закупівлі» відповідач зобов`язує здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень шляхом припинення зобов`язань за договором та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття зазначених заходів.

Не погодившись з Висновком про результати моніторингу, позивач звернувся до суду з даною позовною заявою.

Задовольняючи позов, суд першої інстанції виходив з того, що застосований відповідачем до позивача засіб фінансового контролю у вигляді зобов`язання вжити заходів щодо усунення виявлених порушень в установленому законодавством порядку, зокрема шляхом припинення зобов`язань за договором є непропорційним, оскільки відповідачем не встановлено будь-яких негативних наслідків для процедури закупівлі, в тому числі порушення прав будь-яких осіб, не порушило будь-який публічний інтерес, а також не призвело до отримання позивачем будь-яких неправомірних вигод чи переваг; з іншого боку відповідачем до позивача застосовано непропорційно суворий захід щодо зобов`язання розірвати договір, укладений за результатом проведення публічної закупівлі.

Колегія суддів не погоджується з висновком суду першої інстанції про задоволення позову з наступних підстав.

Відповідно до частини 2 статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові та організаційні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні регламентовано Законом України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» від 26.01.1993 № 2939-XII з наступними змінами та доповненнями у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин (далі по тексту - Закон України № 2939-ХІІ).

Відповідно до частин першої, другої статті 1 Закону України № 2939-ХІІ здійснення державного фінансового контролю забезпечує центральний орган виконавчої влади, уповноважений Кабінетом Міністрів України на реалізацію державної політики у сфері державного фінансового контролю (далі - орган - державного фінансового контролю). Орган державного фінансового контролю у своїй діяльності керується Конституцією, України, Бюджетним кодексом України, цим Законом, іншими законодавчими актами, актами Президента України та Кабінету Міністрів України.

Головними завданнями органу державного фінансового контролю є: здійснення державного фінансового контролю за використанням і збереженням державних фінансових ресурсів, необоротних та інших активів, правильністю визначення потреби в бюджетних коштах та взяттям зобов`язань, ефективним використанням коштів і майна, станом і достовірністю бухгалтерського обліку і фінансової звітності, у міністерствах та інших органах виконавчої влади, державних фондах, фондах загальнообов`язкового державного соціального страхування, бюджетних установах і суб`єктах господарювання державного сектору економіки, а також на підприємствах, в установах та організаціях, які отримують (отримували у періоді, який перевіряється) кошти з бюджетів усіх рівнів, державних фондів та фондів загальнообов`язкового державного соціального страхування або використовують (використовували у періоді, який перевіряється) державне чи комунальне майно (далі - підконтрольні установи), за дотриманням бюджетного законодавства, дотриманням законодавства про закупівлі, діяльністю суб`єктів господарської діяльності незалежно від форми власності, які не віднесені законодавством до підконтрольних установ, за судовим рішенням, ухваленим у кримінальному провадженні (частина перша статті 2 Закону України № 2939-ХІІ).

Положеннями частин другої, третьої статті 2 Закону України № 2939-ХІІ визначено, що державний фінансовий контроль забезпечується органом державного фінансового контролю через проведення державного фінансового аудиту, інспектування, перевірки закупівель та моніторингу закупівлі. Порядок проведення органом державного фінансового контролю державного фінансового аудиту, інспектування установлюється Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до статті 5 Закону України № 2939-ХІІ контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України «Про публічні закупівлі», проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування. Порядок та підстави проведення органом державного фінансового контролю перевірок закупівель встановлюється Кабінетом Міністрів України. Перевірка закупівель у замовників проводиться за місцезнаходженням юридичної особи, що перевіряється, чи за місцем розташування об`єкта права власності, щодо якого проводиться перевірка, і полягає у документальному та фактичному аналізі дотримання замовником законодавства про закупівлі. Результати перевірки закупівель викладаються в акті перевірки закупівель. Моніторинг закупівлі здійснюється за місцезнаходженням органу державного фінансового контролю.

Пунктом 1 Положення про Державну аудиторську службу України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 03.02.2016 № 43 (далі по тексту - Положення №43 у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) передбачено, що Державна аудиторська служба України (Держаудитслужба) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра фінансів та який реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.

Згідно з підпунктом 3 пункту 4 Положення № 43 Держаудитслужба відповідно до покладених на неї завдань реалізує державний фінансовий контроль через здійснення державного фінансового аудиту; перевірки закупівель; інспектування (ревізії); моніторингу закупівель.

Пунктом 7 Положення встановлено, що Держаудитслужба здійснює свої повноваження безпосередньо і через утворені в установленому порядку міжрегіональні територіальні органи.

Відтак Держаудитслужба безпосередньо і через утворені в установленому порядку міжрегіональні територіальні органи відповідно до статті 5 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» здійснює контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому статтею 8 Закону України «Про публічні закупівлі».

Закон України «Про публічні закупівлі» від 25.12.2015 № 922-VІІІ (далі по тексту - Закон України № 922-VІІІ) визначає правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави, територіальних громад та об`єднаних територіальних громад.

Положеннями пункту 14 частини першої статті 1 Закону України № 922-VІІІ визначено, що моніторинг процедури закупівлі - аналіз дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель під час проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та протягом його дії з метою запобігання порушенням законодавства у сфері публічних закупівель.

Постановою Кабінету Міністрів України від 12.10.2022 № 1178 затверджено «Особливості здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України «Про публічні закупівлі», на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування» (далі - Особливості), пунктом 23 яких визначено, що моніторинг відкритих торгів здійснюється Держаудитслужбою та її міжрегіональними територіальними органами відповідно до статті 8 Закону.

Відповідно абзацу 2 пункту 31 розділу «Порядок проведення відкритих торгів» Особливостей № 1178 тендерна пропозиція подається в електронній формі через електронну систему закупівель шляхом заповнення електронних форм з окремими полями, у яких зазначається інформація про ціну, інші критерії оцінки (у разі їх встановлення замовником), інформація від учасника процедури закупівлі про його відповідність кваліфікаційним (кваліфікаційному) критеріям (у разі їх (його) встановлення, наявність/відсутність підстав, установлених у пункті 47 цих особливостей і в тендерній документації, та шляхом завантаження необхідних документів, що вимагаються замовником у тендерній документації.

Відповідно абзацу 5 підпункту 2 пункту 44 розділу «Порядок проведення відкритих торгів» Особливостей № 1178 Замовник відхиляє тендерну пропозицію із зазначенням аргументації в електронній системі закупівель у разі, коли тендерна пропозиція не відповідає вимогам, установленим у тендерній документації відповідно до абзацу першого частини третьої статті 22 Закону.

Відповідно до абзацу 1 пункту 28 розділу «Порядок проведення відкритих торгів» Особливостей № 1178 тендерна документація формується замовником відповідно до вимог статті 22 Закону № 922 з урахуванням цих особливостей.

Відповідно пункту 31 частини першої статті 1 Закону № 922 тендерна документація - документація щодо умов проведення тендеру, що розробляється та затверджується замовником і оприлюднюється для вільного доступу в електронній системі закупівель.

Тендерна документація безоплатно оприлюднюється замовником разом з оголошенням про проведення відкритих торгів в електронній системі закупівель для загального доступу шляхом заповнення полів в електронній системі закупівель. Тендерна документація не є об`єктом авторського права та/або суміжних прав (частина 1 стаття 22 Закону № 922).

Відповідно абзацу 1 частини 3 статті 22 Закону № 922 тендерна документація може містити іншу інформацію, вимоги щодо наявності якої передбачені законодавством та яку замовник вважає за необхідне включити до тендерної документації.

З матеріалів справи встановлено, що відповідач під час моніторингу закупівлі № UА-2023-09-22-012453-а аналізував тендерну документацію позивача, яка затверджена рішенням уповноваженої особи «20» вересня 2023 року (далі - Тендерна документація) та документи учасника ПП «МОНТАЖНА КОМПАНІЯ «МЕГАТЕХ», які надані на виконання умов тендерної документації.

Про здійснення аналізу вказаних документів відповідач вказав у своєму висновку про результати моніторингу процедури закупівлі № UА-2023-09-22-012453-а опублікованому 27.11.2023 (пункт 1).

Так, Північно-східним офісом Держаудитслужби при проведенні моніторингу закупівлі № UА-2023-09-22-012453-а було встановлено, що:

- в пункті 4 Розділу 3 «Інструкція з підготовки тендерної пропозиції» Тендерної документації позивач зазначив, що кваліфікаційні критерії, встановлені у відповідності до статті 16 Закону, та інформація про спосіб підтвердження відповідності учасників встановленим вимогам згідно із законодавством, викладено у Додатку 7 до тендерної документації.

- в пункті 1 «Наявність обладнання, матеріально-технічної бази та технологій» таблиці розділу 1 Додатку № 7 до Тендерної документації позивач встановив для учасників вимогу на підтвердження наявності обладнання, матеріально-технічної бази та технологій необхідних для виконання робіт, що є предметом закупівлі та зокрема перелічених в Додатку 1 до Тендерної документації сформованому відповідно до проектної документації та вимог діючих будівельних норм та стандартів, надати довідку, складена в довільній формі на фірмовому бланку (у разі наявності) за підписом уповноваженої особи учасника та завірена печаткою (у разі використання). Зазначена довідка має містити назву обладнання/інструменту/ транспортних засобів тощо, кількість та інформацію щодо перебування у власності або користуванні учасника. У разі, якщо предмет закупівлі не передбачає застосування технологій, учасник повинен надати довідку у довільній формі з відповідним поясненням;

- в пункті 2 «Наявність працівників відповідної кваліфікації, які мають необхідні знання та досвід» таблиці розділу 1 Додатку № 7 до Тендерної документації Позивач встановив для учасників вимогу для підтвердження наявності працівників відповідної кваліфікації, які мають необхідні знання та досвід Замовник установив вимогу надати Довідку, складену в довільній формі на фірмовому бланку (у разі наявності) за підписом уповноваженої особи учасника та завірена печаткою (у разі використання) про наявність працівників відповідної кваліфікації, які мають необхідні знання та досвід для виконання робіт, що є предметом закупівлі;

- учасник ПП «МОНТАЖНА КОМПАНІЯ «МЕГАТЕХ» у складі тендерній пропозиції, на виконання вимог пункту 1 Додатку № 7 до Тендерної документації надав: документ «Довідка, що підтверджує наявність в учасника процедури закупівлі обладнання, матеріально-технічної бази та технологій», яке не відповідає Додатку № 1 до Тендерної документації, через відсутності необхідної матеріально-технічної бази (автогрейдери, автогудронатори, агрегати зварювальні пересувні з бензиновим двигуном, агрегати фарбувальні з пневматичним розпилюванням для фарбування фасадів будівель, асфальтоукладальники, бетонозмішувачі примусової дії пересувні, верстати свердлильні, крани-трубоукладальники для труб до 400 мм, крани- трубоукладальники для труб діаметром до 700 мм, електричні печі для сушіння зварювальних матеріалів з регулюванням температури, машини ізоляційні для труб діаметром 350-500 мм, машини для очищення та грунтування труб діаметром 350-500 мм, підіймачі щоглові будівельні, вантажопідйомність 0,5 т, перетворювачі зварювальні з номінальним зварювальним струмом 315-500 А, прес-ножиці комбіновані, розчинозмішувачі пересувні, місткість 150 л, установка для зварювання ручного дугового [постійного струму], установка для зварювання ручного дугового [постійного струму], установка для сушіння труб діаметром до 500 мм, установки горизонтально спрямованого буріння, сила протяжки до 11000 кг, установки горизонтально спрямованого буріння, сила протяжки до 36300 кг, установки для свердлення отворів в залізобетоні діаметром до 160 мм); документ «Довідка про наявність працівників відповідної кваліфікації, які мають необхідні знання та досвід та які будуть залучені до виконання умов договору, однак, в зазначеній Довідці відсутня наявність водіїв, які необхідні для виконання робіт, що є предметом закупівлі, згідно Додатку № 1 до Тендерної документації.

Крім того, згідно Інформації про наявність обладнання, наданої Учасником, для виконання робіт, що є предметом закупівлі, згідно Додатку № 1 до Тендерної документації, ПП «МОНТАЖНА КОМПАНІЯ «МЕГАТЕХ» має в наявності ряд власних машин, що підтверджує необхідність залучення водіїв, які мають знання та досвід для виконання робіт, що є предметом закупівлі.

Крім того, Учасником в складі тендерної пропозиції надано кошторисну документацію, в тому числі підсумкову відомість ресурсів, в розділі ІІ якої зазначено перелік Будівельних машин і механізмів, які будуть задіяні при виконанні робіт, яка відповідає вимогам Додатку № 1 до Тендерної документації.

Отже, Довідки які вимагаються в пп. 1,2 Додатку № 7 до Тендерної документації, повинні підтверджувати наявність працівників відповідної кваліфікації та наявність обладнання, матеріально-технічної бази та технологій, необхідних для виконання робіт, що є предметом закупівлі та зокрема перелічених в Додатку № 1 до Тендерної документації.

Водночас, пунктом 43 Особливостей № 1178 визначені наступні умови та зобов`язання: якщо замовником під час розгляду тендерної пропозиції учасника процедури закупівлі виявлено невідповідності в інформації та/або документах, що подані учасником процедури закупівлі у тендерній пропозиції та/або подання яких передбачалося тендерною документацією, він розміщує у строк, який не може бути меншим, ніж два робочі дні до закінчення строку розгляду тендерних пропозицій, повідомлення з вимогою про усунення таких невідповідностей в електронній системі закупівель.

Проте, на порушення абзацу 1 пункту 43 Особливостей № 1178 Замовником не розміщено в електронній системі повідомлення з вимогою про усунення невідповідностей в інформації та/або документах, які наявні у складі тендерної пропозиції ПП «МОНТАЖНА КОМПАНІЯ «МЕГАТЕХ», що вимагалися на підтвердження відповідності кваліфікаційним критеріям, визначеним у Додатку 7 тендерної документації, тим самим не надав можливість учаснику усунути такі невідповідності.

Відповідно частини 5 статті 8 Закону № 922 протягом строку проведення моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю, відповідальна за проведення моніторингу процедури закупівель, має право через електронну систему закупівель запитувати у замовника пояснення (інформацію, документи) щодо прийнятих рішень та/або вчинених дій чи бездіяльності, які є предметом дослідження в рамках моніторингу процедури закупівлі. Усі такі запити про надання пояснень автоматично оприлюднюються електронною системою закупівель. Замовник протягом трьох робочих днів з дня оприлюднення запиту про надання пояснень щодо прийнятих рішень та/або вчинених дій чи бездіяльності, які є предметом дослідження в рамках моніторингу процедури закупівлі, повинен надати відповідні пояснення (інформацію, документи) через електронну систему закупівель.

З матеріалів справи встановлено, що 09.11.2023 на веб-порталі РROZORRO при проведенні моніторингу закупівлі №UА- 2023-09-22-012453-а Північно-східний офіс Держаудитслужби розмістив до позивача Запит замовнику на пояснення щодо надання пояснення та документів на підставі яких документів, здійснено обґрунтування розміру бюджетних призначень, технічних та якісних характеристик предмета закупівлі та визначено його очікувану вартість.

14.11.2023 позивач на веб-порталі РROZORRO в закупівлі № UА-2023-09-22-012453-а розмістив відповідь замовника на пояснення.

Однак, зазначене позивачем у відповіді замовника на пояснення не спростовує факт наявності порушення.

Також, документи, щодо яких зазначено в поясненнях, а саме: зведений кошторисний розрахунок вартості об`єкта будівництва, кошторисну вартість проектних робіт, експертизу проектної документації, документи на здійснення авторського нагляду, замовник не надав через електронну систему закупівель, чим порушив вимоги частини 5 статті 8 Закону № 922.

Згідно із пунктами 18, 32 частини 1 статті 1 Закону № 922: переможець процедури закупівлі - учасник, тендерна пропозиція якого відповідає всім критеріям та умовам, що визначені у тендерній документації, і визнана найбільш економічно вигідною, та якому замовник повідомив про намір укласти договір про закупівлю, або учасник, якому замовник повідомив про намір укласти договір про закупівлю за результатами застосування переговорної процедури закупівлі; тендерна пропозиція - пропозиція щодо предмета закупівлі або його частини (лота), яку учасник процедури закупівлі подає замовнику відповідно до вимог тендерної документації.

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду у постанові від 02 листопада 2023 року по справі № 560/2422/22, у постанові від 15 лютого 2024 року у справі № 420/15232/22 (п. 78 Розділ VI. Позиція Верховного Суду), у постанові від 22.02.2024 у справі № 160/18544/22 (п. 67) висловив наступну правову позицію: "беручи участь у публічній закупівлі, учасник повинен відповідати усім висунутим Замовником критеріям та подати необхідні підтверджуючі документи, перелік яких міститься у Тендерній документації з тим, щоб Замовник мав можливість належним чином перевірити вказані критерії та визначити найвигіднішу пропозицію для відповідної закупівлі".

З урахуванням вищезазначеного, тендерна пропозиція учасника ПП «МОНТАЖНА КОМПАНІЯ «МЕГАТЕХ» підлягала відхиленню на підставі абзацу 5 підпункту 2 пункту 44 Особливостей № 1178, у зв`язку з тим, що тендерна пропозиція не відповідає вимогам, установленим у тендерній документації відповідно до абзацу 1 частини 3 статті 22 Закону № 922.

Таким чином, колегія суддів вважає, помилковими аргументи позивача, що відповідач не довів порушення позивачем вимог частини 5 статті 8 Закону № 922, абзацу 5 підпункту 2 пункту 44 Особливостей № 1178.

Щодо аргументів позивача, про непропорційність зобов`язання Північно-східного офісу Держаудитслужби здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень в установленому законодавством порядку шляхом припинення зобов`язань за договором, колегія суддів зазначає наступне.

З матеріалів справи встановлено, що у висновку про результати моніторингу закупівлі № UА-2023-09-22-012453-а зазначений перелік заходів, які має вжити позивач для усунення виявлених порушень, зокрема «З огляду на встановлені порушення законодавства у сфері публічних закупівель, керуючись статтями 5 та 10 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні», статтею 8 Закону України «Про публічні закупівлі», Північно-східний офіс Держаудитслужби зобов`язує здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень шляхом припинення зобов`язань за договором та в подальшому здійснювати такі закупівлі з дотриманням вимог Закону та Особливостей і протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів.».

Форма висновку та порядок його заповнення затверджені наказом Міністерства фінансів України 08 вересня 2020 року № 552 «Про затвердження форми висновку про результати моніторингу процедури закупівлі та порядку його заповнення», зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 01 жовтня 2020 р. за № 958/35241 (далі - Порядок № 522).

Згідно з приписами пункту 3 вказаного Порядку № 522, висновок складається у формі електронного документа і заповнюється відповідно до затвердженої Мінфіном форми висновку про результати моніторингу процедури закупівлі в електронній системі закупівель.

Відповідно пункту 23 розділу «Загальні положення» Особливостей № 1178 моніторинг відкритих торгів здійснюється Держаудитслужбою та її міжрегіональними територіальними органами відповідно до статті 8 Закону.

Відповідно до вимог пункту 5 частини сьомої статті 8 Закону № 922 у висновку, складеному за результатами моніторингу, обов`язково зазначається зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.

Спосіб усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель законом не визначається.

Водночас частиною восьмою статті 8 Закону № 922 визначено, що замовник має право протягом трьох робочих днів з дня оприлюднення висновку одноразово звернутися до органу державного фінансового контролю за роз`ясненням змісту висновку та його зобов`язань, визначених у висновку. Протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення органом державного фінансового контролю висновку замовник оприлюднює через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявлених порушень.

Отже, після оприлюднення висновку замовник має три варіанти поведінки: усунути викладені у ньому порушення законодавства у сфері публічних закупівель та надати документи, що підтверджують це органу державного фінансового контролю; надати аргументовані заперечення до висновку; надати інформацію про причини неможливості усунення виявлених порушень.

Виходячи із структури та змісту частини 8 статті 8 Закону № 922, саме замовник публічної закупівлі вправі визначати, яким чином він має намір усунути виявлені правопорушення, обираючи один із визначених законом правомірних варіантів поведінки.

Зазначена правова позиція викладена у постановах Верховного Суду у справах № 280/8475/20, № 420/693/21, № 200/10092/20, № 620/6135/20.

Колегія суддів зазначає, що оскаржуваний висновок лише зобов`язує усунути виявлені порушення у визначеному законом порядку та визначає, як один із способів усунення порушення шляхом припинення зобов`язань за договором.

При цьому вказаний спосіб у висновку не є вичерпним, а позивач, допустивши порушення законодавства у сфері публічних закупівель, має обов`язок, визначений законом, усунути такі порушення.

Відповідно до частини 6 статті 1 Закону № 922 договір про закупівлю - господарський договір, що укладається між замовником і учасником за результатами проведення процедури закупівлі/спрощеної закупівлі та передбачає платне надання послуг, виконання робіт або придбання товару.

Частиною 1 статті 41 Закону № 922 визначено, що договір про закупівлю укладається відповідно до норм Цивільного та Господарського кодексів України за особливостями, визначеними цим Законом.

Правовою підставою зазначення шляху усунення порушення у вигляді припинення зобов`язань (розірвання договору) за договором є те, що зміст правочину не може суперечити Цивільному кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам (частина перша статті 203 ЦК України).

Підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою - третьою, п`ятою та шостою статті 203 цього Кодексу. Недійсним є правочин, якщо його недійсність встановлена законом (нікчемний правочин). У цьому разі визнання такого правочину недійсним судом не вимагається. У випадках, встановлених цим Кодексом, нікчемний правочин може бути визнаний судом дійсним. Якщо недійсність правочину прямо не встановлена законом, але одна із сторін або інша заінтересована особа заперечує його дійсність на підставах, встановлених законом, такий правочин може бути визнаний судом недійсним (оспорюваний правочин, частина 3 стаття 215 ЦК України).

Враховуючи, що за змістом частини 1 статті 215 ЦК України підставами недійсності укладеного за результатами вищевказаної закупівлі правочину є недодержання вимог Закону в момент його укладення.

Отже, укладення договорів є завершальною стадією проведення процедури закупівлі, тому не відхилення пропозиції учасника та, як наслідок, укладення договору, є підставою для розірвання такого договору.

Метою Закону України «Про публічні закупівлі» є забезпечення ефективного та прозорого здійснення закупівель, створення конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, запобігання проявам корупції у цій сфері, розвиток добросовісної конкуренції.

Відповідно до частини першої статті 5 цього Закону № 922 закупівлі здійснюються за принципами: 1) добросовісна конкуренція серед учасників; 2) максимальна економія, ефективність та пропорційність; 3) відкритість та прозорість на всіх стадіях закупівель; 4) недискримінація учасників та рівне ставлення до них; 5) об`єктивне та неупереджене визначення переможця процедури закупівлі/спрощеної закупівлі; 6) запобігання корупційним діям і зловживанням.

Згідно з пунктом 18 частини 1 статті 1 даного Закону № 922 переможець процедури закупівлі - це учасник, тендерна пропозиція якого відповідає всім критеріям та умовам, що визначені в тендерній документації, і визнана найбільш економічно вигідною, та якому замовник повідомив про намір укласти договір про закупівлю, або учасник, якому замовник повідомив про намір укласти договір про закупівлю за результатами застосування переговорної процедури закупівлі.

Відповідно до п. 2.9 Постанови Пленуму Вищого Господарського Суду України від 29.05.2013 № 11, на підставі статті 215 ЦК України, недійсними можуть визнаватися не лише правочини, які не відповідають цьому Кодексу, а й такі, що порушують вимоги інших законодавчих актів України, указів Президента України, постанов Кабінету Міністрів України, інших нормативно-правових актів, виданих державними органами, у тому числі відомчих, зареєстрованих у встановленому порядку (Закону № 922).

На даний час, внаслідок порушення вимог Закону України «Про публічні закупівлі» позивачем укладено договір, виконання умов якого створює незаконну практику проведення процедур закупівель в порушення названого Закону № 922 та Особливостей № 1178, окрім того, порушує зобов`язання держави України перед своїми громадянами щодо принципу максимальної економії, відкритого, прозорого витрачання відповідними суб`єктами бюджетних коштів, захисту та недопущення недобросовісної конкуренції під час здійснення публічних закупівель.

Колегія суддів звертає увагу, що недотримання вимог законодавства про закупівлі, зокрема, Закону № 922 та Особливостей № 1178, під час проведення закупівлі відповідно до вимог Цивільного кодексу України тягне за собою визнання недійсним укладеного за її результатами договору.

Так, здійснення державного фінансового контролю та реалізація його результатів спрямоване на забезпечення ефективного, результативного використання та збереження фінансових ресурсів, досягнення економії бюджетних коштів та неухильного дотримання вимог чинного законодавства.

Колегія суддів вважає, що відповідачем під час складання висновку за результатами процедури закупівлі № UА-2023-09-22-012453-а враховано реальну можливість усунення допущеного порушення, яка, в даному випадку, є можливою виключно шляхом припинення зобов`язань за договором, адже порушення виявлені органом державного фінансового контролю, допущені позивачем на стадії розгляду тендерних пропозицій та, враховуючи перебування закупівлі при проведенні моніторингу процедури закупівлі на наступному етапі, не можуть бути усунуті іншим способом.

Отже, оскільки договір укладено, і такому укладенню передувало порушення вимог Закону № 922 та Особливостей № 1178, зобов`язання, викладені у висновку, щодо припинення виконання зобов`язань за договором є правомірним, оскільки ґрунтується на вимогах чинного законодавства.

Аналогічні висновки були також висловлені Верховним Судом у постановах від 26 жовтня 2022 року у справі № 420/693/21, від 10 листопада 2022 року у справі № 200/10092/20-а, від 24 січня 2023 року у справі № 280/8475/20, від 31 січня 2023 року у справі № 260/2993/21, від 02 березня 2023 року у справі 160/4436/21.

Відповідно до п.п. 83-89 Постанови Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 04. 05.2023 року по справі № 640/17543/20 усунення порушення шляхом розірвання договору є варіантом правомірної поведінки замовника при усунені порушень, що направлений на приведення відносин між сторонами у первісний стан, оскільки у разі недотримання учасником процедури закупівлі усі кваліфікаційних вимог, зазначених у тендерній документації замовника, останній на вимогу Закону № 922 повинен відхилити тендерну пропозицію учасника та відмінити закупівлю, що робить укладання договору взагалі неможливим.

Верховний Суд у постанові від 12.12.2024 у справі № 380/14352/22 сформував правовий висновок, що у разі виявлення порушень під час публічних закупівель орган державного фінансового контролю має право зобов`язати замовника припинити зобов`язання за договором. При цьому чинним законодавством встановлено дискрецію органу державного фінансового контролю щодо визначення форми усунення встановлених порушень залежно від виду цих порушень. Такий спосіб включає розірвання договору, визнання його недійсним чи нікчемним. Саме замовник обирає правомірний варіант поведінки, який повертає сторони до первісного стану та запобігає нецільовому використанню бюджетних коштів.

Крім того, згідно з практикою Верховного Суду, незабезпечення замовником відхилення пропозиції учасника, що не відповідає кваліфікаційним вимогам, призводить до незаконного укладення договору. У такому разі орган контролю вправі висувати вимоги про припинення зобов`язань, а в разі їх невиконання - звернутися до суду для захисту інтересів держави. Таким чином, ураховуючи сталу практику Верховного Суду у цій категорії справ, відповідач мав повноваження щодо визначення одного із варіантів усунення встановлених порушень як припинення зобов`язань за договором.

Аналогічна правова позиція викладена в постановах Верховного Суду від 01.02.2024 у справі № 260/3428/21, від 19.04.2024 у справі № 500/4553/22, від 30 січня 2025 у справі № 460/49097/22, від 30 січня 2025 у справі № 160/16361/21, від 22.05.2025 у справі № 280/6236/22, від 26.06.2025 у справі № 420/4661/23 , від 30.09.2025 у справі № 460/49270/22.

Таким чином, колегія суддів дійшла висновку, що у даних правовідносинах відповідач діяв у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України, а також з використанням повноважень з метою, з якою ці повноваження йому надано, отже позовні вимоги Ізюмського комунального виробничого водопровідно-каналізаційного підприємства про визнання протиправним та скасування Висновку Північно-східного офісу Держаудитслужби про результати моніторингу процедури закупівлі № UA-2023-09-22-012453-а задоволенню не підлягають.

Колегія суддів також враховує позицію ЄСПЛ (в аспекті оцінки аргументів апелянта), сформовану у справі Серявін та інші проти України (№ 4909/04): згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі Руїс Торіха проти Іспанії (RuizTorijav. Spain) № 303-A, пункт 29).

Також згідно з п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень, обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення.

Аналізуючи наведені нормативно - правові акти, колегія суддів приходить до висновку, що суд першої інстанції задовольняючи позовні вимоги, зробив помилкові висновки.

Відповідно до ч.1 ст. 308 КАС України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

У відповідності до ст. 242 Кодексу адміністративного судочинства України, рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Таким чином, з огляду на викладене вище, колегія суддів приходить до висновку, що рішення Харківського окружного адміністративного суду від 17.09.2025 року по справі № 520/36172/23, прийнято з помилковим застосуванням норм матеріального права та підлягає скасуванню з ухваленням нового рішення про відмову в задоволенні позовних вимог.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 315 Кодексу адміністративного судочинства України, за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити нове судове рішення у відповідній частині або змінити судове рішення

Відповідно до п. 4 ч. 1, ч. 2 ст. 317 КАС України, підстави для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є: неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.

Неправильним застосуванням норм матеріального права вважається: неправильне тлумачення закону або застосування закону, який не підлягає застосуванню, або незастосування закону, який підлягав застосуванню. Порушення норм процесуального права може бути підставою для скасування або зміни рішення, якщо це порушення призвело до неправильного вирішення справи.

Керуючись ст. ст. 243, 250, 311, 315, 317, 321 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Північно-східного офісу Держаудитслужби - задовольнити.

Рішення Харківського окружного адміністративного суду від 17.09.2025 по справі № 520/36172/23 скасувати.

Ухвалити нове рішення, яким відмовлено у задоволенні позову Ізюмського комунального виробничого водопровідно-каналізаційного підприємства до Північно-східного офісу Держаудитслужби про визнання дій протиправним, скасувати висновок та зобов`язання вчинити певні дії.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та не підлягає касаційному оскарженню, крім випадків, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя-доповідач І.М. Ральченко
Судді З.Г. Подобайло В.В. Катунов