Справа № 560/3525/26
Суддя: Драновський Я.В.
Дата ухвалення: 2026-03-09 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 560/3525/26
УХВАЛА

09 березня 2026 рокум. Хмельницький
Суддя Хмельницького окружного адміністративного суду Драновський Я.В., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Летичівського відділу державної виконавчої служби у Хмельницькому районі Хмельницької області Хмельницького міжрегіонального управління Міністерства юстиції України про визнання протиправними та скасування постанов,

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся в суд з позовом до Летичівського відділу державної виконавчої служби у Хмельницькому районі Хмельницької області Хмельницького міжрегіонального управління Міністерства юстиції України про визнання протиправною та скасування постанов.

Відповідно до п. 3, 6 ч. 1 ст. 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи: відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до пункту 11 частини п`ятої статті 160 Кодексу адміністративного судочинства України в позовній заяві зазначається власне письмове підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Позивач в порушення вказаних вимог в позові не зазначив власного письмового підтвердження про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Крім того, частиною третьою статті 161 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

За змістом частини першої статті 4 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно абзацу 4 статті 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2026 рік", з 1 січня 2026 року встановлено прожитковий мінімум на одну працездатну особу в розрахунку на місяць у розмірі 3328 гривні.

Відповідно до п. 3 ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру, фізичною особою або фізичною особою підприємцем встановлено ставку судового збору у розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно з частиною 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір" за подання адміністративного позову фізичною особою ставка судового збору позовних вимог немайнового характеру становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Отже, розмір необхідної до сплати позивачем - фізичною особою суми судового збору за подання до суду цієї позовної заяви складає 1331,20 грн.

Всупереч викладеному, позивачем до позовної заяви не додано документа про сплату судового збору.

Поряд з цим, позивачем заявлено клопотання про звільнення від сплати судового збору.

Дослідивши подане клопотання, суд зазначає таке.

Кодексом адміністративного судочинства України та Законом України "Про судовий збір" передбачена можливість відстрочити та розстрочити особі сплату судового збору, зменшити його розмір або звільнити від його сплати.

Так, відповідно до частини 1 статті 133 КАС України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Згідно з ст.8 Закону №3674-VI, враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Отже, наведеними правовими нормами КАС України та Закону №3674-VI встановлено чіткий і вичерпний перелік умов, а також суб`єктних та предметних критеріїв, за наявності яких, з огляду на майновий стан сторони, суд може, зокрема, звільнити від сплати судового збору.

Особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи та подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Повне звільнення від сплати усіх судових витрат застосовується до тих осіб, рівень статків яких не дозволяє взагалі робити будь-які судові витрати.

Суд зазначає, що відповідно до вимог статті 8 Закону №3674-VI, доказами на підтвердження обґрунтованості клопотання про звільнення від сплати судового збору у зв`язку зі скрутним майновим становищем є, зокрема, інформація про розмір доходів за попередній календарний рік, наявність у власності нерухомого, рухомого майна та/або іншого цінного майна, а також інші обставини, які мають значення для оцінки майнового стану особи.

Однак, позивач не надав до матеріалів справи відомостей щодо розміру його доходів за період з 01.01.2025 по 31.12.2025, а також інформацію про наявність або відсутність у нього у власності нерухомого, рухомого чи іншого цінного майна.

Надана позивачем довідка про стягнення аліментів з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 не містить відомостей, які б свідчили про фінансову неспроможність позивача та не є належним доказом того, що його майновий стан перешкоджає сплаті судового збору у встановленому законом порядку та розмірі.

Щодо довідки від 12.08.2025 року №261 виданої КНП "Деражнянський центр первинної медико - санітарної допомоги", то суд зазначає, що відповідно до Закону України «Про судовий збір» №3674-VI зазначена довідка не є належним та допустимим доказом спроможності позивача сплатити судовий збір, а тому судом до уваги не береться.

Надана суду довідка ОК-5 не може розцінюватись судом як доказ відсутності доходу, оскільки довідка не містить будь-яких відомостей після 2018 року, проте не свідчить однозначно про їх відсутність у 2025 році.

Крім того, в даному випадку відомості з Державного реєстру фізичних осіб-платників податків за липень - грудень 2025 року не можуть в повній мірі ілюструвати незадовільне (скрутне) майнове становище позивача, оскільки він може мати цінне рухоме і нерухоме майно, мати інші соціальні виплати.

При цьому, суд враховує надану позивачем довідку пенсійного органу про відсутність у позивача соціальних допомог та пенсійних виплат, однак в зазначеному документі не відображаються всі можливі доходи позивача і наявне у нього майно, інформація про яке може міститися в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно та Єдиному державному реєстрі транспортних засобів.

Крім того, відповідно до ст. 13 Закону України "Про охорону дитинства" від 26 квітня 2001 року №2402-III батькам і дітям з багатодітних сімей видаються відповідні посвідчення. Зразок посвідчення, порядок виготовлення і видачі посвідчень встановлюються Кабінетом Міністрів України.

Згідно з п. 2 Порядку виготовлення і видачі посвідчень батьків багатодітної сім`ї та дитини з багатодітної сім`ї, затвердженої постановою Кабінету Міністрів України від 02 березня 2010 року №209 посвідчення є документами, що підтверджують статус багатодітної сім`ї і дітей з такої сім`ї та їх право на отримання пільг згідно із Законом України "Про охорону дитинства" та іншими актами законодавства.

Так, у матеріалах справи відсутнє посвідчення, яке підтверджує статус позивача як члена багатодітної сім`ї.

У свою чергу, сама по собі відповідність особи одній або декільком умовам, передбаченим ст. 8 Закону України "Про судовий збір", не є підставою для прийняття рішення про звільнення від сплати судового збору або його відстрочення за відсутності доказів скрутного майнового стану такої особи.

Враховуючи те, що позивач не надав доказів, які б підтверджували відсутність джерел доходу та інші обставини, що можуть свідчити про скрутне майнове становище, клопотання про звільнення від сплати судового збору є необґрунтованим та не підтвердженим належними і допустимими доказами.

З огляду на наведене суд дійшов до висновку про відмову у задоволенні клопотання про звільнення позивача від сплати судового збору.

Відповідно до статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

За таких обставин адміністративний позов належить залишити без руху.

Недоліки повинні бути усунені позивачем шляхом надання до суду:

1) власне письмове підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав;

2) доказів сплати судового збору в розмірі 1331,20 грн.

Керуючись статтями 169, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя

УХВАЛИВ:

в задоволенні клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору - відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 , залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви - 5 днів з дня вручення йому ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Головуючий суддяЯ.В. Драновський