Справа № 520/28117/25
Суддя: Біленський О.О.
Дата ухвалення: 2026-03-10 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Харків

10 березня 2026 р. справа № 520/28117/25

Суддя Харківського окружного адміністративного суду Біленський О.О., розглянувши адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Харківської міської ради (майдан Конституції, буд. 7, м. Харків, 61003, ) про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з позовом до Харківської міської ради, в якому просить суд:

- визнати протиправними дії Харківської міської ради оформлені листом заступника міського голови Тетяни Чечетової-Терашвілі від 17.10.2025 №Г-10-13689/1-25 8-31 та №Г-10-13938/1-25 8-31 щодо не винесення розпорядження Харківським міським головою про призначення проведення службового розслідування стосовно неналежного виконання заступником директора Департаменту начальником відділу правового забезпечення Катериною Підлісною покладених на неї службових обов`язків службової особи органу місцевого самоврядування, що призвело до грубого порушення гарантованих прав ОСОБА_1 ;

- зобов`язати Харківську міську раду винести розпорядження про призначення службового розслідування за заявою позивача від 23.09.2025 за фактом неналежного виконання покладених на заступника директора Департаменту начальника відділу правового забезпечення ОСОБА_2 службових обов`язків службової особи органу місцевого самоврядування, що призвело до грубого порушення нею вимог діючого законодавства, що супроводжувалось наданням останньою незаконної та необґрунтованої відповіді від 01.08.2025 №Г-10-8995/1-25 08-31 на звернення позивача, до якої умисно внесено недостовірні відомості, внаслідок чого до теперішнього часу Департаментом земельних відносин Харківської міської ради не внесено змін до проекту договору оренди землі, який був виготовлений на виконання рішення Харківського окружного адміністративного суду від 24.12.2024 у справі №520/10975/24 Департаментом земельних відносин Харківській міській ради, що відповідно до приписів п. 4.1 Положення про порядок визначення розмірів орендної плати при укладанні договорів оренди землі, затвердженого рішенням 19 сесії Харківської міської ради 5 скликання від 27.02.2008 №41/08, річна орендна плата складає 3% за використання ОСОБА_1 земельної ділянки з кадастровим номером :01:012:0019 загальною площею 0,0377 га, яка розташована за адресою: м. Харків, Бурсацький узвіз, 8.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду відкрито спрощене провадження в адміністративній справі згідно з положеннями п. 10 ч. 6 ст. 12, ч. 1 ст. 257 КАС України, якими унормовано що за правилами спрощеного позовного провадження розглядаються справи незначної складності.

Згідно з ч. 4 ст. 229 КАС України, у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Відповідно до положень ст. 258 КАС України, суд розглядає справи за правилами спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів із дня відкриття провадження у справі.

Згідно з положеннями ч. 2, 3, 4, 5 ст. 262 КАС України, розгляд справи по суті за правилами спрощеного позовного провадження починається з відкриття першого судового засідання. Якщо судове засідання не проводиться, розгляд справи по суті розпочинається через тридцять днів, а у випадках, визначених статтею 263 цього Кодексу, - через п`ятнадцять днів з дня відкриття провадження у справі. Підготовче засідання при розгляді справи за правилами спрощеного позовного провадження не проводиться. Якщо для розгляду справи у порядку спрощеного позовного провадження відповідно до цього Кодексу судове засідання не проводиться, процесуальні дії, строк вчинення яких відповідно до цього Кодексу обмежений першим судовим засіданням у справі, можуть вчинятися протягом тридцяти днів, а у випадках, визначених статтею 263 цього Кодексу, - протягом п`ятнадцяти днів з дня відкриття провадження у справі. Перше судове засідання у справі проводиться не пізніше тридцяти днів із дня відкриття провадження у справі. За клопотанням сторони суд може відкласти розгляд справи з метою надання додаткового часу для подання відповіді на відзив та (або) заперечення, якщо вони не подані до першого судового засідання з поважних причин. Суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

В обґрунтування позовних вимог зазначено, що 23.09.2025 позивачем подано Харківському міському голові заяву з проханням винести розпорядження про призначення службового розслідування за фактом вчинення заступником директора Департаменту начальником відділу правового забезпечення ОСОБА_3 дисциплінарного проступку внаслідок неналежного виконання останньою своїх службових обов`язків, що призвело до порушення вимог діючого законодавства та грубо порушено гарантоване право ОСОБА_1 . У листі від 17.10.2025 №Г-10-13689/1-25 8-31 та №Г-10-13938/1-25 8-31 за особистим підписом заступника міського голови Тетяни Чечетової-Терашвілі незаконно та безпідставно зазначено, що не має підстав для проведення службового розслідування за фактом неналежного виконання заступником директора Департаменту начальником відділу правового забезпечення Катериною Підлісною покладених на неї функціональних обов`язків, як держслужбовця органу місцевого самоврядування, у зв`язку з тим, що Харківська міська рада незаконно та безпідставно вважає, що зазначені позивачем підстави у заяві від 23.09.2025 не є підставами для проведення службового розслідування. Позивач зазначає, що у листі від 17.10.2025 №Г-10-13689/1-25 8-31 та №Г-10-13938/1-25 8-31 незаконно та безпідставно зазначено про відсутність підстав для проведення службового розслідування також через те, що заступник міського голови Тетяна Чечетова-Терашвілі взагалі не наділена правом приймати рішення щодо проведення службового розслідування стосовно посадових осіб Харківської міської ради та її виконавчих органів та притягнення їх до дисциплінарної відповідальності за результатами проведення таких перевірок. Лише міський голова наділений правом приймати такі рішення. Таким чином, позивач вважає протиправними дії Харківської міської ради, оформлені листом заступника міського голови Тетяни Чечетової-Терашвілі від 17.10.2025 №Г-10-13689/1-25 8-31, №Г-10-13938/1-25 8-31 щодо не винесення розпорядження Харківським міським головою про призначення проведення службового розслідування стосовно неналежного виконання заступником директора Департаменту начальником відділу правового забезпечення Катериною Підлісною покладених на неї службових обов`язків службової особи органу місцевого самоврядування, що стало підставою звернення до суду з даним позовом.

У відзиві на адміністративний позов представником відповідача зазначено, що Харківська міська рада в повному обсязі заперечує проти задоволення позовної заяви та вважає доводи, викладені в ній, необґрунтованими, посилаючись на те, що заява позивача розглянута виконавчим комітетом Харківської міської ради за резолюцією міського голови у відповідності до Порядку з організації роботи зі зверненнями громадян та юридичних осіб у Харківській міській раді та її виконавчих органах», затвердженого розпорядженням Харківського міського голови від 15.07.2011 №3081. Щодо непогодження позивача із фактичною відсутністю підстав для проведення службового розслідування за фактом, на його думку, неналежного виконання покладених на заступника директора Департаменту начальника відділу правового забезпечення ОСОБА_2 службових обов`язків, відповідачем зазначено, що відповідно до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, представникам Харківської міської ради, зокрема Підлісній К.О., надано право вчиняти дії від імені Харківської міської ради. Заступник директора Департаменту начальник відділу правового забезпечення Департаменту земельних відносин Харківської міської ради Катерина Підлісна та інші працівники цього Департаменту виконують свої посадові обов`язки у відповідності до вимог чинного законодавства. Порядком проведення службового розслідування, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.06.2000 №950, визначені підставі проведення службового розслідування, серед яких зазначені у заяві ОСОБА_4 , представника ОСОБА_1 за нотаріально посвідченою довіреністю, підстави не передбачені. Зважаючи на викладене, відповідач вважає, що на теперішній час підстави для проведення службового розслідування стосовно дій посадових осіб Департаменту земельних відносин Харківської міської ради та посадових осіб Харківської міської ради відсутні.

У відповіді на відзив позивач просить суд відзив відповідача Харківської міської ради, який сформований в системі «Електронний суд» 26.02.2026 у справі №520/28117/25, залишити без розгляду, у зв`язку безпідставним пропуском строку на його подання, встановленого судом.

Суд зазначає, що Харківською міською радою подано до суду відзив на позовну заяву, до якого додано докази фактичного отримання Департаментом діловодства Харківської міської ради ухвали Харківського окружного адміністративного суду про відкриття провадження у справі №520/28117/25 лише 26.02.2026, що підтверджується відміткою про отримання за реєстраційним №2553/0/976-26. Відповідачем також аргументовано наявність дійсних істотних перешкод та обставин, які не залежали від волевиявлення Харківської міської ради, які спричинили тривалу неможливість реєстрації ухвали суду Департаментом діловодства Харківської міської ради, на який покладено відповідні обов`язки з реєстрації та передачі зареєстрованих документів на розгляд керівництва міської ради, передачу документів на виконання.

Враховуючи вищезазначене, суд доходить висновку про відсутність з боку відповідача порушення строку надання відзиву на позовну заяву та вважає за необхідне здійснювати розгляд справи, з урахуванням відзиву.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок наявних у справі доказів у їх сукупності, суд зазначає наступне.

Судом встановлено, що Гарлика Сергій Сергійович, який діє на підставі довіреності в інтересах ОСОБА_1 , звернувся до Харківського міського голови Ігоря Терехова із заявою від 23.09.2025 вхідний №Г-10-13938/1-25 від 24.09.2025 про винесення Харківським міським головою розпорядження на призначення службового розслідування за фактом вчинених протиправних дій працівником Харківської міської ради заступником директора Департаменту - начальника відділу правового забезпечення Харківської міської ради ОСОБА_5 та перевірки її відповідності щодо займаної посади.

Заявником у заяві вказано про те, що заступник директора Департаменту - начальник відділу правового забезпечення Харківської міської ради Катерина Підлісна, на думку заявника, підлягає притягненню до дисциплінарної відповідальності за вчинення нею дисциплінарного поступку за наступних обставин:

Зловживаючи своїм службовим становищем посадової особи органу місцевого самоврядування заступник директора Департаменту - начальник відділу правового забезпечення ОСОБА_6 умисно у листі від 01.08.2025№Г-10-8995/1-25.08-31 зазначила завідомо недостовірну інформацію, яка не відповідає дійсності та є неправдивою, про що достовірно було відомо останній, але з метою здійснення протиправної бездіяльності спрямованої проти інтересів служби незаконно зазначила недостовірні відомості, що «відсутня інформація, яка була б підставою для визначення річної орендної плати щодо оренди земельної ділянки з кадастровим номером :01:012:0019 загальною площею 0,0377 га, яка розташована за адресою: АДРЕСА_2 , нарівні 3% від нормативної грошової оцінки», що не відповідає дійсності та є неправдивою.

Заява ОСОБА_4 , подана в інтересах ОСОБА_1 , від 23.09.2025, вхідний №Г-10-13938/1-25 від 24.09.2025, за резолюцією Харківського міського голови Ігоря Терехова передана для розгляду згідно з чинним законодавством в установленому порядку ОСОБА_7 , ОСОБА_8 .

Листом від 17.10.2025 №Г-10-13689/1-25.8-31, №Г-10-13938/1-25.8-31 за підписом заступника міського голови - керуючого справами виконавчого комітету міської ради Тетяни Чечетової-Терашвілі надано відповідь на вищевказану заяву, в якій, зокрема, роз`яснено, що заступник директора Департаменту - начальник відділу правового забезпечення Департаменту земельних відносин Харківської міської ради Катерина Підлісна та інші працівники цього Департаменту виконують свої посадові обов`язки у відповідності до вимог чинного законодавства. Порядком проведення службового розслідування, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.06.2000 №950, визначені підстави проведення службового розслідування, серед яких зазначені у поданій заяві підстави не передбачені. Незгода заявника зі змістом відповіді не може свідчити про порушення вимог Закону України «Про звернення громадян». На теперішній час підстави для проведення службового розслідування стосовно дій посадових осіб Департаменту земельних відносин Харківської міської ради та посадових осіб Харківської міської ради відсутні.

Позивач вважає протиправними дії Харківської міської ради, оформлені листом заступника міського голови Тетяни Чечетової-Терашвілі від 17.10.2025 №Г-10-13689/1-25 8-31, №Г-10-13938/1-25 8-31 щодо не винесення розпорядження Харківським міським головою про призначення проведення службового розслідування стосовно неналежного виконання заступником директора Департаменту начальником відділу правового забезпечення Катериною Підлісною покладених на неї службових обов`язків службової особи органу місцевого самоврядування, у зв`язку чим звернувся до суду з даним адміністративним позовом.

Отже, предметом спору у даній справі є бездіяльність відповідача щодо не винесення розпорядження Харківським міським головою про призначення проведення службового розслідування за поданою позивачем заявою від 23.09.2025.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає наступне.

Питання практичної реалізації громадянами України наданого їм Конституцією України права вносити в органи державної влади, об`єднання громадян відповідно до їх статуту пропозиції про поліпшення їх діяльності, викривати недоліки в роботі, оскаржувати дії посадових осіб, державних і громадських органів регулює Закон України "Про звернення громадян" від 02.10.1996 №393/96-ВР (далі - Закон №393/96-ВР).

Цей Закон забезпечує громадянам України можливості для участі в управлінні державними і громадськими справами, для впливу на поліпшення роботи органів державної влади і місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій незалежно від форм власності, для відстоювання своїх прав і законних інтересів та відновлення їх у разі порушення.

Відповідно до ч. 1 ст. 1 "Про звернення громадян" від 02.10.1996 №393/96-ВР (далі - Закон №393/96-ВР) громадяни України мають право звернутися до органів державної влади, місцевого самоврядування, об`єднань громадян, підприємств, установ, організацій незалежно від форм власності, медіа, посадових осіб відповідно до їх функціональних обов`язків із зауваженнями, скаргами та пропозиціями, що стосуються їх статутної діяльності, заявою або клопотанням щодо реалізації своїх соціально-економічних, політичних та особистих прав і законних інтересів та скаргою про їх порушення.

У статті 3 Закону №393/96-ВР визначені основні терміни, що вживаються в цьому Законі.

Так, під зверненнями громадян слід розуміти викладені в письмовій або усній формі пропозиції (зауваження), заяви (клопотання) і скарги.

Пропозиція (зауваження) - звернення громадян, де висловлюються порада, рекомендація щодо діяльності органів державної влади і місцевого самоврядування, депутатів усіх рівнів, посадових осіб, а також висловлюються думки щодо врегулювання суспільних відносин та умов життя громадян, вдосконалення правової основи державного і громадського життя, соціально-культурної та інших сфер діяльності держави і суспільства.

Заява (клопотання) - звернення громадян із проханням про сприяння реалізації закріплених Конституцією та чинним законодавством їх прав та інтересів або повідомлення про порушення чинного законодавства чи недоліки в діяльності підприємств, установ, організацій незалежно від форм власності, народних депутатів України, депутатів місцевих рад, посадових осіб, а також висловлення думки щодо поліпшення їх діяльності. Клопотання - письмове звернення з проханням про визнання за особою відповідного статусу, прав чи свобод тощо.

Скарга - звернення з вимогою про поновлення прав і захист законних інтересів громадян, порушених діями (бездіяльністю), рішеннями державних органів, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій, об`єднань громадян, посадових осіб.

Згідно зі статтею 4 Закону №393/96-ВР до рішень, дій (бездіяльності), які можуть бути оскаржені, належать такі у сфері управлінської діяльності, внаслідок яких:

порушено права і законні інтереси чи свободи громадянина (групи громадян);

створено перешкоди для здійснення громадянином його прав і законних інтересів чи свобод;

незаконно покладено на громадянина які-небудь обов`язки або його незаконно притягнуто до відповідальності.

Відповідно до ч. 1 ст. 5 Закону №393/96-ВР звернення адресуються органам державної влади і органам місцевого самоврядування, підприємствам, установам, організаціям незалежно від форми власності, об`єднанням громадян або посадовим особам, до повноважень яких належить вирішення порушених у зверненнях питань.

Частинами 4, 6 ст. 5 Закону №393/96-ВР визначено, що звернення може бути усним чи письмовим.

Письмове звернення надсилається поштою або передається громадянином до відповідного органу, установи особисто чи через уповноважену ним особу, повноваження якої оформлені відповідно до законодавства. Письмове звернення також може бути надіслане з використанням мережі Інтернет, засобів електронного зв`язку (електронне звернення).

Вимоги до письмового звернення визначені у ч. 7 ст. 5 Закону №393/96-ВР, а саме: у зверненні має бути зазначено прізвище, ім`я, по батькові, місце проживання громадянина, викладено суть порушеного питання, зауваження, пропозиції, заяви чи скарги, прохання чи вимоги. Письмове звернення повинно бути підписано заявником (заявниками) із зазначенням дати. В електронному зверненні також має бути зазначено електронну поштову адресу, на яку заявнику може бути надіслано відповідь, або відомості про інші засоби зв`язку з ним. Застосування електронного цифрового підпису при надсиланні електронного звернення не вимагається.

З аналізу змісту вказаних норм вбачається, що зміст права на звернення полягає у тому, що кожен громадянин України та особи, які не є громадянами України і законно знаходяться на її території мають право звернутися до органів державної влади, місцевого самоврядування, об`єднань громадян, підприємств, установ, організацій незалежно від форм власності, засобів масової інформації, службових осіб відповідно до їх функціональних обов`язків із зауваженнями, скаргами та пропозиціями, що стосуються їх статутної діяльності, заявою або клопотанням щодо реалізації своїх соціально-економічних, політичних та особистих прав і законних інтересів та скаргою про їх порушення.

Таким чином, Закон України "Про звернення громадян" регулює правовідносини щодо практичної реалізації фізичними особами (громадянами України або особами, які не є громадянами України і законно знаходяться на її території, якщо інше не передбачено міжнародними договорами) наданого їм Конституцією України права вносити в органи державної влади, об`єднання громадян відповідно до їх статуту пропозиції про поліпшення їх діяльності, викривати недоліки в роботі, оскаржувати дії посадових осіб, державних і громадських органів.

Порядок розгляду звернень громадян врегульовано розділом ІІ Закону.

Так, відповідно до статті 15 Закону №393/96-ВР органи державної влади, місцевого самоврядування та їх посадові особи, керівники та посадові особи підприємств, установ, організацій незалежно від форм власності, об`єднань громадян, до повноважень яких належить розгляд заяв (клопотань), зобов`язані об`єктивно і вчасно розглядати їх, перевіряти викладені в них факти, приймати рішення відповідно до чинного законодавства і забезпечувати їх виконання, повідомляти громадян про наслідки розгляду заяв (клопотань).

Заяви (клопотання) Героїв Радянського Союзу, Героїв Соціалістичної Праці, осіб з інвалідністю внаслідок війни розглядаються першими керівниками державних органів, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій особисто.

Відповідь за результатами розгляду заяв (клопотань) в обов`язковому порядку дається тим органом, який отримав ці заяви і до компетенції якого входить вирішення порушених у заявах (клопотаннях) питань, за підписом керівника або особи, яка виконує його обов`язки.

Рішення про відмову в задоволенні вимог, викладених у заяві (клопотанні), доводиться до відома громадянина в письмовій формі з посиланням на Закон і викладенням мотивів відмови, а також із роз`ясненням порядку оскарження прийнятого рішення.

Згідно зі ст. 18 Закону №393/96-ВР громадянин, який звернувся із заявою чи скаргою до органів державної влади, місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій незалежно від форм власності, об`єднань громадян, засобів масової інформації, посадових осіб, має право:

особисто викласти аргументи особі, що перевіряла заяву чи скаргу, та брати участь у перевірці поданої скарги чи заяви;

знайомитися з матеріалами перевірки;

подавати додаткові матеріали або наполягати на їх запиті органом, який розглядає заяву чи скаргу;

бути присутнім при розгляді заяви чи скарги;

користуватися послугами адвоката або представника трудового колективу, організації, яка здійснює правозахисну функцію, оформивши це уповноваження у встановленому законом порядку;

одержати письмову відповідь про результати розгляду заяви чи скарги;

висловлювати усно або письмово вимогу щодо дотримання таємниці розгляду заяви чи скарги;

вимагати відшкодування збитків, якщо вони стали результатом порушень встановленого порядку розгляду звернень.

Статтею 19 Закону №393/96-ВР передбачено, що органи державної влади і місцевого самоврядування, підприємства, установи, організації незалежно від форм власності, об`єднання громадян, медіа, їх керівники та інші посадові особи в межах своїх повноважень зобов`язані:

об`єктивно, всебічно і вчасно перевіряти заяви чи скарги;

у разі прийняття рішення про обмеження доступу громадянина до відповідної інформації при розгляді заяви чи скарги скласти про це мотивовану постанову;

на прохання громадянина запрошувати його на засідання відповідного органу, що розглядає його заяву чи скаргу;

скасовувати або змінювати оскаржувані рішення у випадках, передбачених законодавством України, якщо вони не відповідають закону або іншим нормативним актам, невідкладно вживати заходів до припинення неправомірних дій, виявляти, усувати причини та умови, які сприяли порушенням;

забезпечувати поновлення порушених прав, реальне виконання прийнятих у зв`язку з заявою чи скаргою рішень;

письмово повідомляти громадянина про результати перевірки заяви чи скарги і суть прийнятого рішення;

вживати заходів щодо відшкодування у встановленому законом порядку матеріальних збитків, якщо їх було завдано громадянину в результаті ущемлення його прав чи законних інтересів, вирішувати питання про відповідальність осіб, з вини яких було допущено порушення, а також на прохання громадянина не пізніш як у місячний термін довести прийняте рішення до відома органу місцевого самоврядування, трудового колективу чи об`єднання громадян за місцем проживання громадянина;

у разі визнання заяви чи скарги необґрунтованою роз`яснити порядок оскарження прийнятого за нею рішення;

не допускати безпідставної передачі розгляду заяв чи скарг іншим органам;

особисто організовувати та перевіряти стан розгляду заяв чи скарг громадян, вживати заходів до усунення причин, що їх породжують, систематично аналізувати та інформувати населення про хід цієї роботи.

У разі необхідності та за наявності можливостей розгляд звернень громадян покладається на посадову особу чи підрозділ службового апарату, спеціально уповноважені здійснювати цю роботу, в межах бюджетних асигнувань. Це положення не скасовує вимоги абзацу дев`ятого частини першої цієї статті.

Відповідно до ч. 1 ст. 20 Закону №393/96-ВР, звернення розглядаються і вирішуються у термін не більше одного місяця від дня їх надходження, а ті, які не потребують додаткового вивчення, - невідкладно, але не пізніше п`ятнадцяти днів від дня їх отримання. Якщо в місячний термін вирішити порушені у зверненні питання неможливо, керівник відповідного органу, підприємства, установи, організації або його заступник встановлюють необхідний термін для його розгляду, про що повідомляється особі, яка подала звернення. При цьому загальний термін вирішення питань, порушених у зверненні, не може перевищувати сорока п`яти днів.

З метою безумовного виконання вимог Закону України "Про звернення громадян", а також з метою подальшого удосконалення системи роботи зі зверненнями громадян та юридичних осіб, з актами, які видаються Харківською міською радою та її виконавчим комітетом, міським головою у виконавчих органах міської ради, керуючись ст.ст. 42,59 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні", розпорядженням Харківського міського голови від 15.07.2011 №3081, затверджено "Порядок з організації роботи зі зверненнями громадян та юридичних осіб у Харківській міській раді та її виконавчих органах" (із змінами), (далі - Порядок №3081).

Згідно з абз. першим розділу 3 Порядку №3081, у відділах Департаменту діловодства реєструються звернення громадян та юридичних осіб, які надійшли на ім`я міського голови, секретаря міської ради, голів постійних комісій та депутатів міської ради, першого заступника міського голови, заступників міського голови, заступника міського голови керуючого справами виконавчого комітету міської ради.

Пунктами 4.1. - 4.3. розділу 4 Порядку №3081 встановлено, що усі звернення громадян та юридичних осіб, що надійшли, підлягають обов`язковому попередньому розгляду.

Попередній розгляд звернень громадян та юридичних осіб здійснюється спеціально призначеними для цього працівниками Департаменту діловодства та відповідних підрозділів виконавчих органів міської ради.

Метою попереднього розгляду звернень громадян та юридичних осіб є розподілення їх на такі, що потребують обов`язкового розгляду керівництвом міської ради або безпосередніми виконавцями відповідно до їх функціональних обов`язків, визначення необхідності реєстрації документів, а також встановлення термінів виконання документів, які передаються структурним підрозділам чи безпосереднім виконавцям.

Згідно з п. 5.1. розділу 5 Порядку №3081 після попереднього розгляду звернення громадян та юридичних осіб передаються в день їх надходження або не пізніше наступного робочого дня, у разі їх надходження після 16.00 години, на розгляд міському голові, секретарю міської ради, головам постійних комісій та депутатам міської ради, першому заступнику міського голови, заступникам міського голови, заступнику міського голови - керуючому справами виконавчого комітету міської ради або безпосереднім виконавцям відповідно до їх функціональних обов`язків.

Відповідно до пунктів 5.4. - 5.6. розділу 5 Порядку №3081 усі звернення громадян та юридичних осіб розглядаються керівниками протягом однієї доби після їх надходження, після чого з відповідним дорученням щодо подальшого розгляду звернень громадян та юридичних осіб повертаються до відділів Департаменту діловодства для відправки безпосереднім виконавцям.

Пропозиції (зауваження), заяви (клопотання) та скарги жінок, яким присвоєно почесне звання України «Мати-героїня», інвалідів Великої Вітчизняної війни, Героїв Соціалістичної Праці, Героїв Радянського Союзу, Героїв України розглядаються міським головою або посадовою особою, яка тимчасово виконує його обов`язки, особисто. Звернення, які надійшли від вказаних категорій громадян на ім`я заступників міського голови, заступників міського голови директорів департаментів та інших керівників виконавчих органів міської ради розглядаються першими керівниками цих органів, або особами, які тимчасово виконують їх обов`язки, особисто.

Обов`язковими елементами резолюції, яка дається керівниками по розгляду звернень громадян та юридичних осіб, повинні бути: прізвище виконавця (виконавців), визначення відповідального виконавця, доручення щодо виконання, термін виконання, доручення про письмове повідомлення заявника щодо результатів розгляду його звернення, підпис керівника та дата.

Резолюція наноситься на спеціальному бланку, на якому проставляються реєстраційні реквізити документа, до якого вона належить. В окремих випадках резолюція може наноситися безпосередньо на документ на вільне від тексту місце.

Згідно з п. 6.3.4. розділу 6 Порядку №3081, якщо в резолюціях до звернень громадян та юридичних осіб вказано кілька виконавців, відповідальних за виконання доручення, спеціалісти Департаменту діловодства направляють оригінал звернення та доручення виконавцю, вказаному у резолюції першим, або який визначений «відповідальним», а співвиконавцям надсилаються копії звернення та відповідного доручення.

Крім того, вимоги щодо організації роботи з документами в Харківській міській раді та її виконавчих органах встановлені Інструкцією з діловодства в Харківській міській раді та її виконавчих органах, затвердженою рішенням виконавчого комітету Харківської міської ради від 18.12.2018 №940 (із змінами).

Зокрема, за пунктами 34, 158, 159, 160, 164 вказаної Інструкції після реєстрації звернення передаються керівництву міської ради для визначення виконавців та надання доручень; основною формою реалізації управлінських доручень у письмовій формі, що передбачає надання конкретного завдання, визначення його предмета, мети, строку та відповідальної за виконання особи, є резолюція. Відповідальність за виконання документа несуть особи, зазначені у резолюції керівників міської ради, та працівники, яким безпосередньо доручено його виконання.

Судовим розглядом встановлено, що заява від 23.09.2025, подана в інтересах позивача, після її надходження до Харківської міської ради зареєстрована 24.09.2025 за вхідним №Г-10-13938/1-25 від 24.09.2025.

25.09.2025 за резолюцією Харківського міського голови Ігоря Терехова вказана заява передана для розгляду згідно з чинним законодавством в установленому порядку Т. Чечетовій-Терашвілі, С. Кузьміну.

Заява у встановлений Законом строк розглянута та заявнику надано 17.09.2025 відповідь №Г-10-13689/1-25.8-31, №Г-10-13938/1-25.8-31 за підписом заступника міського голови - керуючого справами виконавчого комітету міської ради Тетяни Чечетової-Терашвілі, якій і було доручено за резолюцією Харківського міського голови розгляд заяви вх. №Г-10-13938/1-25 від 24.09.2025, що відповідає Порядку №3081.

Позивачем (чи його представником) ані до заяви від 25.09.2025, ані суду не додано доказів віднесення ОСОБА_1 до Героїв Радянського Союзу, Героїв Соціалістичної Праці, осіб з інвалідністю внаслідок війни, заяви (клопотання) яких у відповідності до ч. 2 ст. 15 Закону №393/96-ВР розглядаються особисто лише першими керівниками державних органів, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій.

Як вбачається зі змісту заяви від 23.09.2025, поданої в інтересах позивача, зареєстрованої за вх. №Г-10-13938/1-25 від 24.09.2025, підставою, що слугувала зверненню з вимогою про винесення Харківським міським головою розпорядження про призначення службового розслідування за фактом вчинених протиправних дій працівником Харківської міської ради заступником директора Департаменту - начальника відділу правового забезпечення Харківської міської ради Катерини Підлісної та перевірки її відповідності щодо займаної посади, стала незгода ОСОБА_1 з наданою йому відповіддю листом Департаменту земельних відносин Харківської міської ради від 01.08.2025 №Г-10-8995/1-25.08-31 за підписом заступника директора Департаменту - начальника відділу правового забезпечення Харківської міської ради Катерини Підлісної, у відповідь на звернення ОСОБА_4 , представника Драня В.Ю., від 01.07.2025 (вх. №Г-10-8995/1-25 від 02.07.2025).

Розглянувши заяву від 23.09.2025, подану в інтересах позивача, зареєстровану за вх. №Г-10-13938/1-25 від 24.09.2025, уповноважена особа відповідача у листі 17.09.2025 відповідь №Г-10-13689/1-25.8-31, №Г-10-13938/1-25.8-31 вказала на те, що заступник директора Департаменту - начальник відділу правового забезпечення Департаменту земельних відносин Харківської міської ради Катерина Підлісна виконувала свої посадові обов`язки у відповідності до вимог чинного законодавства. Підстави для проведення службового розслідування стосовно дій посадових осіб Департаменту земельних відносин Харківської міської ради та посадових осіб Харківської міської ради відсутні.

Суд зазначає, заявник може залишитися не задоволений результатом розгляду свого звернення. Проте, це не свідчить про протиправність дій, пов`язаних із розглядом звернення або надання недостовірної інформації, і порушення прав та інтересів заявника з боку суб`єкта владних повноважень.

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду у постанові від 25.09.2019 №814/2467/17 зазначив, що незгода заявника зі змістом відповіді не може свідчити про порушення вимог Закону України "Про звернення громадян".

Правові, організаційні, матеріальні та соціальні умови реалізації громадянами України права на службу в органах місцевого самоврядування, визначає загальні засади діяльності посадових осіб місцевого самоврядування, їх правовий статус, порядок та правові гарантії перебування на службі в органах місцевого самоврядування регулює Закон України "Про службу в органах місцевого самоврядування" від 07.06.2001 №2493-IIІ (Закон - №2493-IIІ).

Статтею 1 Закону №2493-ІІІ визначено, що служба в органах місцевого самоврядування - це професійна, на постійній основі діяльність громадян України, які займають посади в органах місцевого самоврядування, що спрямована на реалізацію територіальною громадою свого права на місцеве самоврядування та окремих повноважень органів виконавчої влади, наданих законом.

Відповідно до ст. 2 Закону №2493-ІІІ посадовою особою місцевого самоврядування є особа, яка працює в органах місцевого самоврядування, має відповідні посадові повноваження щодо здійснення організаційно-розпорядчих та консультативно-дорадчих функцій і отримує заробітну плату за рахунок місцевого бюджету.

Згідно з ст. 3 Закону №2493-ІІІ посадами в органах місцевого самоврядування є: виборні посади, на які особи обираються територіальною громадою; виборні посади, на які особи обираються або затверджуються відповідною радою; посади, на які особи призначаються сільським, селищним, міським головою, головою районної, районної у місті, обласної ради на конкурсній основі чи за іншою процедурою, передбаченою законодавством України.

Так, одним із основних принципів служби в органах місцевого самоврядування, закріплених у ст. 4 Закону №2493-III є персональна відповідальність за порушення дисципліни і неналежне виконання службових обов`язків.

Відповідно до ч. 3 ст. 7 Закону №2493-III посадові особи місцевого самоврядування діють лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, передбачені Конституцією і законами України, та керуються у своїй діяльності Конституцією України і законами України, актами Президента України і Кабінету Міністрів України, актами органів місцевого самоврядування, а в Автономній Республіці Крим - також нормативно-правовими актами Верховної Ради Автономної Республіки Крим і Ради міністрів Автономної Республіки Крим, прийнятими у межах їхньої компетенції.

Частиною 1 ст. 12 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" від 21.05.1997 №280/97-ВР (далі - Закон №280/97-ВР), сільський, селищний, міський голова є головною посадовою особою територіальної громади відповідно села (добровільного об`єднання в одну територіальну громаду жителів кількох сіл), селища, міста.

Відповідно до пункту 10 ч. 4 ст. 42 Закону №280/97-ВР сільський, селищний, міський голова призначає на посади та звільняє з посад керівників відділів, управлінь та інших виконавчих органів ради, підприємств, установ та організацій, що належать до комунальної власності відповідних територіальних громад, крім випадків, передбачених ч. 2 ст. 21 Закону України "Про культуру".

Згідно з пунктами 19, 20 ч. 4 ст. 42 Закону №280/97-ВР сільський, селищний, міський голова здійснює інші повноваження місцевого самоврядування, визначені цим та іншими законами, якщо вони не віднесені до виключних повноважень ради або не віднесені радою до відання її виконавчих органів. Видає розпорядження у межах своїх повноважень.

Відповідно до ч. 8 ст. 59 Закону №280/97-ВР сільський, селищний, міський голова, голова районної у місті, районної, обласної ради в межах своїх повноважень видає розпорядження.

Постановою Кабінету Міністрів України від 13.06.2000 №950 затверджений Порядок проведення службового розслідування (далі - Порядок №950).

Цей Порядок визначає процедуру проведення службового розслідування стосовно осіб, на яких поширюється дія Закону України "Про запобігання корупції".

Пунктом 2 Порядку №950, відповідно до цього Порядку може бути проведено службове розслідування в разі:

невиконання або неналежного виконання особою, уповноваженою на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, чи особою, яка для цілей Закону прирівнюється до осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, службових обов`язків, перевищення своїх повноважень, а також недодержання вимог законодавства;

внесення подання спеціально уповноваженого суб`єкта у сфері протидії корупції або припису Національного агентства з питань запобігання корупції (далі - Національне агентство) з метою виявлення причин та умов, що сприяли вчиненню корупційного або пов`язаного з корупцією правопорушення чи невиконанню вимог Закону в інший спосіб;

вимоги особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, чи особи, яка для цілей Закону прирівнюється до осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, щодо зняття безпідставних, на її думку, звинувачень або підозри.

У випадку, передбаченому абзацом третім цього пункту, службове розслідування проводиться за фактом виявленого порушення або стосовно особи, яка вчинила таке порушення.

Згідно з п. 4 Порядку №950 рішення про проведення службового розслідування приймає орган (посадова особа) (далі - суб`єкт призначення), якому (якій) відповідно до законодавства надано повноваження призначати на посаду та звільняти з посади особу, стосовно якої пропонується проведення службового розслідування, або керівник органу, підприємства, установи, організації, в якому (яких) виявлено порушення (далі - керівник органу).

Як встановлено судом, за результатом розгляду звернення (заяви) позивача щодо винесення розпорядження міським головою про проведення службового розслідування відносно працівника Харківської міської ради, не виявлено порушень та не встановлено підстав для призначення проведення службового розслідування, передбачених Порядком №950.

Таким чином, оскільки суб`єктом призначення для заступника директора Департаменту земельних відносин - начальника відділу правового забезпечення Харківської міської ради Катерини Підлісної є Харківський міський голова та відповідно до вимог чинного законодавства він є ініціатором проведення службового розслідування, суд зазначає, що зобов`язання винести розпорядження про призначення службового розслідування за заявою позивача від 23.09.2025 буде втручанням у дискреційні повноваження відповідного суб`єкта владних повноважень, що суперечить чинному законодавству.

На підставі вищевикладеного суд доходить висновку про відсутність підстав для визнання протиправними дій Харківської міської ради, оформлених листом заступника міського голови Тетяни Чечетової-Терашвілі від 17.10.2025 №Г-10-13689/1-25.8-31 та №Г-10-13938/1-25.8-31, щодо не винесення розпорядження Харківським міським головою про призначення проведення службового розслідування стосовно неналежного виконання заступником директора Департаменту начальником відділу правового забезпечення Катериною Підлісною покладених на неї службових обов`язків та зобов`язання Харківської міської ради винести розпорядження про призначення службового розслідування за заявою позивача від 23.09.2025.

При вирішенні справи суд враховує позицію Європейського суду з прав людини, зокрема, у справах "Проніна проти України" (пункт 23) та "Серявін та інші проти України" (пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення.

Європейський суд з прав людини вказав, що пункт 1статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними залежно від характеру рішення. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи (справа «Проніна проти України», рішення ЄСПЛ, від 18 липня 2006 року).

Очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд. Конвенція про захист прав людини та основоположних свобод зобов`язує суди умотивовувати свої рішення. Але дану вимогу не слід розуміти як таку, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент.

Відповідно до пункту 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень, обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення.

Наведене дає підстави для висновку, що доводи скаржника у кожній справі мають оцінюватись судами на предмет їх відповідності критеріям конкретності, доречності та важливості у рамках відповідних правовідносин з метою належного обґрунтування позиції суду. Деякі аргументи не можуть бути підставою для надання детальної відповіді на такі доводи.

Усі інші аргументи сторін вивчені судом, однак є такими, що не потребують детального аналізу у судовому рішенні, оскільки вищенаведених висновків суду не спростовують.

За приписами ч. 1 та ч. 2 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 КАС України. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Статтею 19 Конституції України передбачено, що правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством. Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ч. 1 та ч. 2 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України, завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень. У справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Зважаючи на встановлені у справі обставини, з огляду на приписи норм чинного законодавства, які регулюють спірні правовідносини, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення адміністративного позову.

Судові витрати підлягають розподілу відповідно до приписів ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства України.

Керуючись ст.ст. 19, 139, 205, 229, 241-247, 250, 255, 293, 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В:

У задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Харківської міської ради (майдан Конституції, буд. 7, м. Харків, 61003, ) про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії - відмовити.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Біленський О.О.