Справа № 520/4999/25
Суддя: Подобайло З.Г.
Дата ухвалення: 2026-03-09 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 березня 2026 р.Справа № 520/4999/25

Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді: Подобайло З.Г.,

Суддів: Чалого І.С. , Ральченка І.М. ,

за участю секретаря судового засідання Григоренко І.Б.,

розглянувши у закритому судовому засіданні у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду заяву Військової частини НОМЕР_1 про роз`яснення постанови Другого апеляційного адміністративного суду від 10.11.2025 у справі за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 04.08.2025 по справі № 520/4999/25

за позовом ОСОБА_1

до Військової частини НОМЕР_2 , Військової частини НОМЕР_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1

про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з позовом до Військової частини НОМЕР_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в якому просить суд:

визнати протиправною бездіяльність військової частини НОМЕР_1 яка підпорядкована військовій частині НОМЕР_2 та ІНФОРМАЦІЯ_2 щодо неналежного оформлення відносин публічної служби, а саме проходження військової служби військовослужбовцем ОСОБА_1 в званні молодший лейтенант.

зобов`язати військову частину НОМЕР_1 яка підпорядкована військовій частині НОМЕР_2 та ІНФОРМАЦІЯ_2 в званні молодший лейтенант військової служби з 26.02.2022 року, як дня початку проходження військової служби та початку фактичного виконання службових обов`язків. Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 04 серпня 2025 року позов ОСОБА_1 залишено без задоволення.

Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 04.08.2025 залишено без задоволення позов ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_2 , Військової частини НОМЕР_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії.

На зазначене рішення суду ОСОБА_1 подав до Другого апеляційного адміністративного суду апеляційну скаргу.

Постановою Другого апеляційного адміністративного суду від 10.11.2025 апеляційну скаргу ОСОБА_1 задоволено. Рішення Харківського окружного адміністративного суду від 04.08.2025 по справі № 520/4999/25 скасовано. Прийнято нове судове рішення, яким позов ОСОБА_1 задоволено. Визнано протиправною бездіяльність ІНФОРМАЦІЯ_2 та Військової частини НОМЕР_1 щодо неналежного оформлення прийняття на військову службу ОСОБА_1 . Зобов`язано ІНФОРМАЦІЯ_2 видати наказ про мобілізацію ОСОБА_1 з 26.02.2022 відповідно до Указу Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 "Про введення воєнного стану в Україні" та Указу Президента України від 24.02.2022 № 65/2022 "Про загальну мобілізацію". Зобов`язано Військову частину НОМЕР_1 зарахувати ОСОБА_1 до списків особового складу та всіх видів забезпечення Військової частини НОМЕР_1 з 26.02.2022.

Військовою частиною НОМЕР_1 подано до суду заяву про роз`яснення постанови Другого апеляційного адміністративного суду від 10.11.2025 року. Посилаючись на обставини , викладенні в заяву, просить суд роз`яснити постанову Другого апеляційного адміністративного суду від 10.11.2025 в частині зарахування ОСОБА_1 до списків особового складу та всіх видів забезпечення Військової частини НОМЕР_1 з 26.02.2022 з урахуванням вимог Закону України «Про розвідку» , Порядку відбору та перевірки осіб у зв`язку з призначенням на військові посади в розвідувальному органу МОУ.

Сторони належним чином повідомленні про час та дату судового засідання.

Представник Військової частини НОМЕР_1 підтримав підстави та вимоги заяви про роз"ясненння постанови Другого апеляційного адміністративного суду від 10.11.2025 року.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи заяви, колегія суддів вважає, що заява не підлягає задоволенню з огляду на наступне.

Згідно з частиною першою статті 254 КАС України за заявою учасника справи, державного виконавця суд роз`яснює ухвалене ним судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи змісту судового рішення, шляхом постановлення ухвали.

У той же час, роз`яснення судового рішення може бути зумовлено його нечіткістю за змістом, коли воно є неясним та незрозумілим для осіб, стосовно яких воно ухвалене, так і для тих, що будуть здійснювати його виконання. Тобто, це стосується випадків, коли судом недотримані вимоги ясності, визначеності рішення.

Таким чином, роз`яснення рішення суду - це засіб виправлення недоліків судового акту, який полягає в усуненні неясності судового акту та викладенні рішення суду в більш ясній і зрозумілій формі для його виконання.

У такому разі в ухвалі про роз`яснення судового рішення суд викладає більш повно та зрозуміло ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не змінюючи при цьому суть рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду. При цьому суд, роз`яснюючи рішення, не вправі вносити будь-які зміни в існуюче рішення та суд не повинен давати відповідь на нові вимоги або на невирішені вимоги, він лише пояснює положення постановленого ним рішенням, які нечітко сформульовані, або є незрозумілими для заінтересованих осіб.

Конкретного і вичерпного переліку критеріїв для визначення рішення незрозумілим правова норма не містить, а зі змісту закону вбачається, що їх має навести особа, яка звертається з заявою про роз`яснення судового рішення.

В ухвалі про роз`яснення судового рішення суд викладає більш повно та зрозуміло ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не змінюючи при цьому суть рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду.

Підставою для роз`яснення судового рішення як засобу усунення недоліків ухваленого судового акта є його неясність, невизначеність. Фактично роз`ясненням рішення є зміна форми його викладення таким чином, щоб ті частини судового акта, які викликають труднощі для розуміння, були висвітлені ясніше та зрозуміліше.

Аналогічна правова позиція висловлена Верховним Судом у постановах від 30.04.2020 у справі № 22а-11177/08 та від 01.09.2020 у справі № 806/984/18.

Ясність судового рішення полягає у логічному, чіткому, переконливому і зрозумілому викладенні змісту рішення. Недотримання цих вимог може ускладнити або взагалі унеможливити виконання рішення суду. Вимога логічності, зокрема, передбачає, що текст рішення має відображати причинно-наслідкові зв`язки у межах речення чи всього документу. Зокрема, мотивувальна частина рішення має відповідати його резолютивній частині.

Роз`яснення судом ухваленого ним рішення здійснюється насамперед з метою усунення такого недоліку, як незрозумілість судового рішення (наприклад, можливість неоднакового тлумачення висновків суду), що перешкоджає його належному виконанню. Зрозумілість рішення полягає в тому, що його резолютивна частина не припускає кілька варіантів тлумачення.

У заяві про роз`яснення рішення зазначається, що саме у рішенні є незрозумілим, в чому полягає неясність рішення, які припускаються варіанти тлумачення рішення, як це впливає на його виконання. Роз`яснення інших частин рішення (крім резолютивної) не має правового значення, оскільки вони не мають обов`язкового характеру.

Подібна правова позиція висловлена Верховним Судом у постанові від 20.02.2019 у справі № 814/907/16 та від 01.09.2020 у справі № 806/984/18.

При цьому, роз`яснено може бути рішення суду у разі, якщо без такого роз`яснення його тяжко виконати, оскільки має місце значна ймовірність неправильного його виконання внаслідок неясності резолютивної частини рішення. Тобто роз`яснення рішення суду - це засіб виправлення недоліків судового акта, який полягає в усуненні неясності судового акта, викладення рішення суду у більш ясній і зрозумілій формі.

У заяві про роз`яснення рішення зазначається, що саме у резолютивній частині рішення є незрозумілим, в чому полягає незрозумілість рішення, які припускаються варіанти тлумачення рішення, як це впливає на його виконання.

Відтак, очевидним є те, що суд може роз`яснити рішення яке підлягає виконанню.

Наведене свідчить про те, що оцінка поняття про незрозумілість судового рішення заявника повинна узгоджуватися із вимогами статті 254 КАС України.

Верховний Суд у Постанові від 11.08.2021 по справі № 360/1860/20 зазначив, що в ухвалі про роз`яснення судового рішення суд викладає більш повно та зрозуміло ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не змінюючи при цьому суть рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду.

Провівши аналіз змісту постанови Другого апеляційного адміністративного суду від 10.11.2025, зокрема її резолютивної частини, колегія суддів зазначає, що резолютивна частина вказаної постанови суду є чіткою, зрозумілою та неоднозначного тлумачення не зумовлює, виходячи із тих питань, які ставив перед судом апеляційної інстанції заявник у заяві про роз`яснення судового рішення.

Зокрема колегія суддів зазначає, що за результатами розгляду справи суд дійшов висновку, що у спірних правовідносинах допущені суб`єктом владних повноважень порушення спричинили безпідставне настання для позивача негативних наслідків, що є визначеною процесуальним законом підставою для задоволення позовних вимог про визнання протиправною бездіяльності ІНФОРМАЦІЯ_2 та Військової частини НОМЕР_1 щодо неналежного оформлення прийняття на військову службу ОСОБА_1 ; зобов`язання ІНФОРМАЦІЯ_2 видати наказ про мобілізацію ОСОБА_1 з 26.02.2022 відповідно до Указу Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 "Про введення воєнного стану в Україні" та Указу Президента України від 24.02.2022 № 65/2022 "Про загальну мобілізацію" та зобов`язання Військової частини НОМЕР_1 зарахувати ОСОБА_1 до списків особового складу та всіх видів забезпечення Військової частини НОМЕР_1 з 26.02.2022.

Тобто, фактично постановою Другого апеляційного адміністративного суду від 10.11.2025, крім іншого, зобов`язано Військову частину НОМЕР_1 прийняти наказ про зарахування ОСОБА_1 до списків особового складу та всіх видів забезпечення Військової частини НОМЕР_1 з 26.02.2022.

Проаналізувавши питання, яке ставить Військова частина НОМЕР_1 в розрізі необхідності роз`яснення постанови Другого апеляційного адміністративного суду від 10.11.2025 з врахуванням вимог Закону України «Про розвідку» , Порядку відбору та перевірки осіб у зв`язку з призначенням на військові посади в розвідувальному органу МОУ, колегія суддів зазначає, що спірні правовідносини стосовно протиправної бездіяльності ІНФОРМАЦІЯ_2 та Військової частини НОМЕР_1 щодо неналежного оформлення прийняття на військову службу ОСОБА_1 у даній справі виникли 26.02.2022.

Порядок відбору та перевірки осіб у зв`язку з призначенням на військові посади в розвідувальному органу МОУ (надалі Порядок) , на вимоги якого посилається Військова частина НОМЕР_1 у заяві про роз`яснення постанови, затверджений наказом Головного управління розвідки МОУ від 01.12.2022 № 27ДСК.

Тобто , на момент протиправної бездіяльності Військової частини НОМЕР_1 щодо неналежного оформлення прийняття на військову службу ОСОБА_1 такий Порядок не існував.

Відповідно до статті 58 Конституції України закони та інші нормативно-правові акти не мають зворотної дії в часі, крім випадків, коли вони пом`якшують або скасовують відповідальність особи.

Згідно з висновками щодо тлумачення змісту статті 58 Конституції України, викладеними у рішеннях Конституційного Суду України від 13 травня 1997 року № 1-зп, від 09 лютого 1999 року № 1-рп/99, від 05 квітня 2001 року № 3-рп/2001, від 13 березня 2012 року № 6-рп/2012, у регулюванні суспільних відносин застосовуються різні способи дії в часі нормативно-правових актів. Перехід від однієї форми регулювання суспільних відносин до іншої може здійснюватися, зокрема негайно (безпосередня дія), шляхом перехідного періоду (ультраактивна форма) і шляхом зворотної дії (ретроактивна форма).

За загальновизнаним принципом права закони та інші нормативно-правові акти не мають зворотної дії в часі. Цей принцип закріплений у частині першій статті 58 Конституції України, за якою дію нормативно-правового акта в часі треба розуміти так, що вона починається з моменту набрання цим актом чинності й припиняється з втратою ним чинності, тобто до події, факту застосовується той закон або інший нормативно-правовий акт, під час дії якого вони настали або мали місце. Дія закону та іншого нормативно-правового акта не може поширюватися на правовідносини, які виникли і закінчилися до набрання чинності цим законом або іншим нормативно-правовим актом.

Отже, за загальним правилом закони та інші нормативно-правові акти мають пряму дію в часі, тобто регулюють відносини, що виникли після набрання чинності цими актами, а також відносини, які виникли до набрання чинності нормативно-правовими актами і продовжують існувати на час набрання ними чинності. У другому випадку такі акти поширюються на ці відносини з моменту набрання чинності, а не з моменту виникнення відповідних відносин. В окремих випадках законодавець вказівкою в перехідних положеннях «нового» нормативно-правового акта може зберегти праворегуляторний вплив визнаного нечинним нормативно-правового акта на певні суспільні відносини, які продовжують тривати після набрання чинності «новим» (переживаюча дія).

Здатність закону регулювати відносини з моменту їхнього виникнення у минулому, є зворотною дією нормативно-правового акта в часі, яка для цілей стабільності суспільних відносин застосовується лише в разі скасування чи пом`якшення юридичної відповідальності.

Порядок відбору та перевірки осіб у зв`язку з призначенням на військові посади в розвідувальному органу МОУ, затверджений наказом Головного управління розвідки МОУ від 01.12.2022 № 27ДСК не містить прямої вказівки про надання його нормам зворотної дії в часі, а отже його дія не розповсюджується на період до набрання ним чинності.

Вказане положення запроваджено нормативно-правовим актом і у силу правила дії нормативних актів у часі за відсутності спеціальної вказівки про протилежне не має зворотної (ретроспективної) дії у часі, тобто підлягає застосуванню виключно до тих відносин, котрі склались вже після 01.12.2022.

Тобто, Порядок відбору та перевірки осіб у зв`язку з призначенням на військові посади в розвідувальному органу МОУ, затверджений наказом Головного управління розвідки МОУ від 01.12.2022 № 27ДСК не розповсюджується на спірні правовідносини та не підлягає застосуванню відносно ОСОБА_1 .

У поданій до суду заяві фактично викладено прохання про надання консультації (роз`яснення) щодо порядку виконання судового рішення, що не відповідає змісту інституту роз`яснення судового рішення та виходить за межі повноважень адміністративного суду.

Колегія суддів звертає увагу, що порядок виконання рішення суду, як підстава для роз`яснення рішення не передбачена ст. 254 КАС України.

Суд зазначає, що спосіб виконання судового рішення в адміністративній справі №520/10625/25 визначено в його резолютивній частині.

Наявність обставин, що ускладнюють та/або унеможливлюють виконання рішення суду не є визначеною законом підставою для його роз`яснення.

Наведені заявником обставини в обґрунтування заяви про роз`яснення рішення суду не свідчать про незрозумілість судового рішення.

З огляду на вищевикладене, колегія суддів дійшла висновку про відсутність підстав для роз`яснення постанови Другого апеляційного адміністративного суду від 10.11.2025 у справі №520/4999/25, оскільки судове рішення є зрозумілим і додаткового роз`яснення не потребує.

Керуючись ст. 254 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

У Х В А Л И В:

Відмовити у задоволенні заяви Військової частини НОМЕР_1 про роз`яснення постанови Другого апеляційного адміністративного суду від 10.11.2025 у справі №520/4999/25.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом тридцяти днів безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддя (підпис)Подобайло З.Г.
Судді(підпис) (підпис) Чалий І.С. Ральченко І.М.

Повний текст ухвали виготовлений 09.03.2026.