Справа № 826/1250/16
Суддя: Брезіна Тетяна Миколаївна
Дата ухвалення: 2026-03-09 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЧЕРНІВЕЦЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 березня 2026 р. м. Чернівці Справа № 826/1250/16

Чернівецький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Брезіної Т.М., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Хай-Тек" до Головного управління ДПС у м. Києві про визнання бездіяльності протиправною ,-

В С Т А Н О В И В:

Описова частина

Короткий виклад позиції позивача та заперечень відповідача

В поданому до суду адміністративному позові позивач просить суд винести рішення, яким визнати протиправною бездіяльність Державної податкової інспекції у Солом`янському районі ГУ ДФС у м. Києві, яка полягає у нерозгляді заперечення ТОВ «Хай-Тек» від 28.10.2015 проти Акту № 5293/26-58-22-07-11/31087909 від 16.10.2015 про результати документальної позапланової невиїзної перевірки у порядку та у строк, встановлені п. 86.7 ст. 86 Податкового кодексу України.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що відповідачем протиправно не було розглянуто заперечення Товариства з обмеженою відповідальністю "Хай-Тек" на акт документальної перевірки №5293/26-58-22-07-11/31087909 від 16.10.2015 р. Позивач вказує, що заперечення на вказаний акт перевірки було своєчасно подано 28.10.2015 р., з дотриманням норм п. 86.7 ст. 86 ПК України, в той час як відповідач безпідставно та необґрунтовано залишив заперечення без розгляду.

Відповідач заперечував проти позову та вказав, що заперечення на акт документальної перевірки №5293/26-58-22-07-11/31087909 від 16.10.2015 р. подано позивачем 28.10.2015 р., в той час як строк для його подання минув 23.10.2015 р., а тому вважає правомірними дії щодо залишення заперечення без розгляду з посиланням на п. 86.7 ст. 86 ПК України. Крім того, податковий орган вказав, що залишення без розгляду заперечень на акт перевірки не є рішенням суб`єкта владних повноважень, не зумовлює виникнення будь-яких прав і обов`язків для осіб, робота (діяльність) яких перевірялась, тому такі дії не можуть бути предметом спору. При цьому, відповідач вказує, що процедура порушення розгляду заперечень на акт перевірки може бути досліджена в межах оскарження відповідного податкового повідомлення-рішення. У зв`язку із вказаним відповідач просив суд відмовити у задоволенні позову.

Рух справи у суді

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 19.11.2018 р. визначено розглядати справу в порядку спрощеного позовного провадження без проведення судового засідання.

У зв`язку із ліквідацією Окружного адміністративного суду міста Києва адміністративна справа передана на розгляд до Чернівецького окружного адміністративного суду.

Ухвалою Чернівецького окружного адміністративного суду від 12.03.2025 р. прийнято адміністративну справу до свого провадження, продовжено розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження. Замінено первинного відповідача - Державну податкову інспекцію у Солом`янському районі Головного управління ДФС у м. Києві () на належного - Головне управління ДПС у м. Києві (код ВП44116011).

Фактичні обставини справи, встановлені судом

Податковим органом проведено документальну позапланову перевірку Товариства з обмеженою відповідальністю "Хай-Тек" з питань дотримання вимог податкового законодавства з податку на додану вартість за період з 01.09.2014 р. по 31.10.2014 р., за результатами якої складено акт №5293/26-58-22-07-11/31087909 від 16.10.2015 року.

Матеріали справи містять заперечення Товариства з обмеженою відповідальністю "Хай-Тек" Вих. №28/10/2015-1 від 28.10.2015 р. проти акту №5293/26-58-22-07-11/31087909 від 16.10.2015 року. (том 1 а.с. 7-8)

29.10.2015 р. податковим органом надіслано позивачу листа №27656/10/26-58-22-07-09 із повідомлення про залишення без розгляду заперечень до акта перевірки. Повідомлено, що акт перевірки надіслано засобами поштового зв`язку з рекомендованим листом про вручення, який отримано позивачем 19.10.2015 р., тобто граничний термін подання заперечень завершився 23.10.2015 р., в той час як позивач подав заперечення 28.10.2015 року. (а.с. 9).

Матеріали справи містять довідку від 23.10.2015 р. №174 про вручення рекомендованого листа №616 від 22/10-2015 з об`єкта вручено 23.10.2015 р. уповноваженій особі Білевщук Я.О., а також конверт з поштовим відправленням акту №5293/26-58-22-07-11/31087909 від 16.10.2015 року. (а.с. 10, 83-84).

Мотивувальна частина

Згідно положень ч. 2 ст. 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія);) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Суд перевіряє дотримання вказаних критеріїв суб`єктом владних повноважень при прийнятті оскаржуваного рішення, вчиненні дій чи допущенні бездіяльності.

Згідно з ч. 2 ст. 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час адміністрування податків, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулюються Податковим кодексом України від 02.12.2010 р. № 2755-VI (далі ПК - України).

Відповідно до п. 75.1 ст. 75 ПК України (в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин) органи державної податкової служби мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.

Згідно з п. 86.1 ст. 86 Податкового кодексу України результати перевірок (крім камеральних) оформлюються у формі акта або довідки, які підписуються посадовими особами органу державної податкової служби та платниками податків або їх законними представниками (у разі наявності). У разі встановлення під час перевірки порушень складається акт. Якщо такі порушення відсутні, складається довідка.

Відповідно до абз. 1 п. 86.7 ст. 86 ПК України у разі незгоди платника податків або його законних представників з висновками перевірки чи фактами і даними, викладеними в акті (довідці) перевірки, вони мають право подати свої заперечення до контролюючого органу за основним місцем обліку такого платника податків протягом п`яти робочих днів з дня отримання акта (довідки). Такі заперечення розглядаються контролюючим органом протягом п`яти робочих днів, що настають за днем їх отримання (днем завершення перевірки, проведеної у зв`язку з необхідністю з`ясування обставин, що не були досліджені під час перевірки та зазначені у зауваженнях), та платнику податків надсилається відповідь у порядку, визначеному статтею 58 цього Кодексу для надсилання (вручення) податкових повідомлень-рішень. Платник податку (його уповноважена особа та/або представник) має право брати участь у розгляді заперечень, про що такий платник податку зазначає у запереченнях.

На підставі матеріалів справи встановлено, що податковим органом проведено документальну позапланову перевірку Товариства з обмеженою відповідальністю "Хай-Тек" з питань дотримання вимог податкового законодавства з податку на додану вартість за період з 01.09.2014 р. по 31.10.2014 р., за результатами якої складено акт №5293/26-58-22-07-11/31087909 від 16.10.2015 року.

Позивач подав заперечення Вих. №28/10/2015-1 від 28.10.2015 р. проти акту №5293/26-58-22-07-11/31087909 від 16.10.2015 р., які були залишені податковим органом без розгляду з посиланням на порушення платником терміну їх подання, визначеного п. 86.7 ст. 86 ПК України.

Вважаючи бездіяльність щодо не розгляду заперечень протиправною, позивач звернувся до суду із даним позовом.

Суд звертає увагу, що пп. 17.1.7 п. 17.1 ст. 17 ПК України надано право платникам податків оскаржувати в порядку, встановленому цим Кодексом, рішення, дії (бездіяльність) контролюючих органів (посадових осіб).

Наведену норму слід застосовувати з урахуванням положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Зі змісту ст. 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси. Захист порушених прав, свобод чи інтересів особи, яка звернулася до суду, може здійснюватися судом також в інший спосіб, який не суперечить закону і забезпечує ефективний захист прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Таким чином, у контексті наведених приписів до адміністративного суду вправі звернутися кожна особа, яка вважає, що її право чи охоронюваний законом інтерес порушено чи оспорюється, позаяк підставою для звернення особи за до суду з позовом є її суб`єктивне уявлення, особисте переконання в порушенні прав чи свобод. Однак обов`язковою умовою здійснення такого захисту судом є об`єктивна наявність відповідного порушення права або законного інтересу на момент звернення до суду.

Суд звертає вагу, що згідно з п. 58.1 ст. 58 та п. 86.8 ст. 86 ПК України на підставі акта перевірки податковим органом приймається податкове повідомлення рішення, яке, відповідно до п. 19 ч. 1 ст. 4 КАС України, є індивідуальним актом - актом (рішенням) суб`єкта владних повноважень, виданого (прийнятого) на виконання владних управлінських функцій або в порядку надання адміністративних послуг, який стосується прав або інтересів визначеної в акті особи або осіб, та дія якого вичерпується його виконанням або має визначений строк.

Поряд із цим, суд звертає увагу, що залишення без розгляду заперечень на акт перевірки не є кінцевим рішенням за результатами проведеної перевірки, а є лише адміністративною процедурою врегулювання спору, а тому у розумінні статті 4 КАС України, не зумовлює виникнення будь-яких прав і обов`язків для платника податків діяльність якого перевірялися, тому такі дії не можуть бути предметом спору.

У даному випадку оскаржувані дії податкового органу є лише способом реалізації наданої суб`єкту владних повноважень компетенції, що не створює для платника податків жодних правових наслідків у вигляді зміни або припинення його прав та не породжує для нього обов`язкових юридичних наслідків.

Крім того, відповідач повідомив суду, що на підставі акта перевірки було прийнято податкове повідомлення-рішення, яке оскаржується в судовому порядку, а тому, оскаржуючи податкове повідомлення-рішення, позивач вправі послатися й на порушення процедури розгляду заперечень на акт перевірки, як додаткову підставу для визнання рішення суб`єкта владних повноважень протиправним.

Також суд звертає увагу, що спірні правовідносини пов`язані безпосередньо із складанням відповідачем акту №5293/26-58-22-07-11/31087909 від 16.10.2015 року. Поряд із цим, акт перевірки та викладені в ньому факти і висновки не можна розглядати як рішення суб`єкта владних повноважень, що породжує для суб`єкта господарювання певні правові наслідки, оскільки представники контролюючого органу не позбавлені права викладати в акті перевірки власні суб`єктивні висновки про зафіксовані обставини і в подальшому, в разі виникнення спору щодо рішень, які приймаються на підставі такого акта, обґрунтовувати ними власну позицію про наявність певних, допущених платником податків порушень. При цьому, оцінка акта перевірки, в тому числі і оцінка дій посадових осіб податкового органу щодо його складання, а також самих висновків перевірки, надається уповноваженим законом органам при вирішенні спору щодо оскарження рішення, прийнятого на підставі такого акта. Акт є виключно носієм доказової інформації про виявлені податковим органом під час проведення перевірки порушення вимог податкового, валютного та іншого законодавства суб`єктами господарювання, обов`язковим документом, на підставі якого приймається відповідне рішення контролюючого органу, і не містить в собі будь-яких владних приписів і вимог, а тому не підпадає під ознаки рішення (нормативно-правових актів чи актів індивідуальної дії) суб`єкта владних повноважень у розумінні Кодексу адміністративного судочинства України.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 10.05.2018 року у справі № 811/119/13-а (адміністративне провадження № К/9901/4405/18).

Крім того, суд зазначає, що протиправна бездіяльність суб`єкта владних повноважень - це зовнішня форма поведінки (діяння) цього органу, яка полягає (проявляється) у неприйнятті рішення чи у нездійсненні юридично значимих й обов`язкових дій на користь заінтересованих осіб, які на підставі закону та/або іншого нормативно-правового регулювання віднесені до компетенції суб`єкта владних повноважень, були об`єктивно необхідними і реально можливими для реалізації, але фактично не були здійснені. Суд звертає увагу, що у спірних правовідносинах не має місце бездіяльність відповідача, оскільки заперечення позивача були залишені без розгляду, з підстав пропущення строку для їх подання. У свою чергу, правомірність врахування чи не врахування відповідних заперечень податковим органом підлягає оцінці судом під час розгляду справи про оскарження податкового повідомлення-рішення, прийнятого на підставі акта перевірки, а окреме оскарження таких дій/бездіяльності не призводить до захисту чи відновлення порушених прав особи.

Решта доводів учасників справи не випливають на висновки суду щодо відсутності порушення прав позивача у спірних правовідносинах.

Висновки за результатами розгляду справи

Відповідно до ч.1 ст. 9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Згідно з ч.1 та ч. 2 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

За результатами розгляду справи, суд дійшов висновку, що у спірних правовідносинах оскарженні дії чи бездіяльність податкового органу щодо залишення без розгляду заперечень на акт перевірки є лише способом реалізації наданої суб`єкту владних повноважень компетенції, що не створює для платника податків жодних правових наслідків у вигляді зміни або припинення його прав та не породжує для нього обов`язкових юридичних наслідків.

У зв`язку із зазначеним, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні позовних вимог.

Судові витрати

Відповідно до ч.1 ст. 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Оскільки відповідачем не надано доказів понесених витрат, суд не вирішує питання щодо розподілу судових витрат.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 6, 9, 14, 72, 73, 77, 90, 241, 250, 257 КАС України, суд

В И Р І Ш И В:

1. Відмовити у задоволенні адміністративного позову.

У відповідності до статей 255, 293, 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України та пункту 2 розділу ІІ "Прикінцеві та перехідні положення" Закону України "Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду"" рішення може бути оскаржене до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його складання.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Найменування сторін:

позивач: Товариство з обмеженою відповідальністю "Хай-Тек" (вул. Шепелєва Миколи, буд. 2, м. Київ, 03061, );

відповідач: Головне управління ДПС у м. Києві (вул. Шолуденка, 33/19, м. Київ, 04116, код ВП44116011).

Суддя Т.М. Брезіна