Справа № 120/2593/26
Суддя: Дончик Віталій Володимирович
Дата ухвалення: 2026-03-09 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

м. Вінниця

09 березня 2026 р. Справа № 120/2593/26

Суддя Вінницького окружного адміністративного суду Дончик Віталій Володимирович, розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України у Вінницькій області, Головного управління Пенсійного фонду України в Донецькій області, Головного управління Пенсійного фонду України в Тернопільській області про визнання протиправними дій, визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії

в с т а н о в и в :

02.03.2026 року ОСОБА_1 звернулась в суд з адміністративним позовом до Головного управління Пенсійного фонду України у Вінницькій області, Головного управління Пенсійного фонду України в Донецькій області, Головного управління Пенсійного фонду України в Тернопільській області про визнання протиправними дій, визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії.

Ознайомившись з позовною заявою та доданими матеріалами, вважаю, що позовна заява підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Згідно з ч. 3 ст. 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно з частиною 2 статті 132 КАС України визначено, що розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюється законом.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначено Законом України "Про судовий збір".

Згідно з частиною 1 статті 4 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2026 рік" встановлено, що прожитковий мінімум для працездатних осіб з 1 січня 2026 року - становить 3328,00 гривень.

Відповідно до ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною особою ставка становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (1331,20 грн.).

За змістом ч. 3 ст. 6 Закону України "Про судовий збір" за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Так, у прохальній частині позову позивач просить:

- визнати протиправними дії Головного управління Пенсійного фонду України в Донецькій області щодо перерахунку пенсії з 01.09.2025 року без урахуванням довідок про заробітну плату в зоні відчуження чим самим зменшивши розмір пенсії ОСОБА_1 до 12930,67 грн.;

- скасувати рішення Головного управління Пенсійного фонду України в Тернопільській області №41 від 09.10.2025 року щодо часткової відмови ОСОБА_1 у перерахунку пенсії;

- зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України у Вінницькій області провести перерахунок та виплату пенсії ОСОБА_1 з 01.09.2025 року на підставі довідки про заробітну плату в зоні відчуження виходячи із індивідуального коефіцієнту заробітної плати для обчислення пенсії 15,89730.

Отже, позивачем заявлено дві вимоги немайнового характеру, в той же час, зобов`язання вчинити дії є похідною вимогою від вказаних двох вище, що слід рахувати однією вимогою, відтак, при зверненні до суду позивач мав би сплатити судовий збір в сумі 2662,40 грн.

При цьому слід врахувати, що згідно ч. 3 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" у разі подання до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору 2129,92 грн. ( 2662,40 грн. х 0,8).

Натомість, в порушення ч. 3 ст. 161 КАС України, позивачем до позовної заяви не додано докази про сплату судового збору у сумі 2129,92 грн.

При цьому, представник позивача у позовній заяві зазначає, що відповідно до положень Закону України «Про судовий збір» позивачка звільнена від сплати судового збору, оскільки являється дружиною померлого громадянина із числа потерпілих внаслідок аварії на ЧАЕС 1 категорії, смерть якого пов`язана з Чорнобильською катастрофою.».

Вказані доводи представника позивача є необґрунтованими та суд не приймає їх до уваги, з огляду на таке.

Так, представник позивача до позовної заяви додав в якості доказів копію посвідчення дружини померлого громадянина з числа учасників ліквідації наслідків аварії на ЧАЕС 1 категорії смерть якого пов`язана з Чорнобильською катастрофою виданого Донецькою ОДА від 16.06.2011 року №516303 в якому зазначено, що пред`явник цього посвідчення має пільги та компенсації встановлені статтями 20, п.5, 7, 8, 11, 12, 20, 23, 27 Закону України «Про статус і соціальний захист громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи».

Статтею 5 Закону України «Про судовий збір» визначено вичерпний перелік осіб, які мають пільги щодо сплати судового збору.

Відповідно до п. 10 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі - громадяни, віднесені до 1 та 2 категорій постраждалих внаслідок Чорнобильської катастрофи.

Чіткий і вичерпний перелік громадян, які відносяться до постраждалих від Чорнобильської катастрофи, визначено Законом України «Про статус і соціальний захист громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи».

Відповідно до статті 9 Закону України "Про статус і соціальний захист громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи" особами, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи, інших ядерних аварій та випробувань, військових навчань із застосуванням ядерної зброї, є:

1) учасники ліквідації наслідків аварії на Чорнобильській АЕС - громадяни, які брали безпосередню участь у ліквідації аварії та її наслідків;

2) потерпілі від Чорнобильської катастрофи - громадяни, включаючи дітей, які зазнали впливу радіоактивного опромінення внаслідок Чорнобильської катастрофи;

3) громадяни, які брали безпосередню участь у ліквідації інших ядерних аварій та їх наслідків, у ядерних випробуваннях, у військових навчаннях із застосуванням ядерної зброї, у складанні ядерних зарядів та здійсненні на них регламентних робіт;

4) громадяни, які постраждали від радіоактивного опромінення внаслідок будь-якої аварії, порушення правил експлуатації обладнання з радіоактивною речовиною, порушення правил зберігання і захоронення радіоактивних речовин, що сталося не з вини потерпілих.

Положення Закону України "Про статус і соціальний захист громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи" не містять норм, які відносять дружину померлого громадянина з числа учасників ліквідації наслідків аварії на Чорнобильській АЕС, смерть якого пов`язана з Чорнобильською катастрофою (потерпілого), до категорії осіб, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи.

Згідно з частиною другою статті 20 Закону України «Про статус і соціальний захист громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи» пільги, передбачені пунктами 5, 7, 8, 11, 12, 20, 23 і 27 цієї статті, надаються дружині (чоловіку) померлого громадянина, смерть якого пов`язана з Чорнобильською катастрофою, або опікуну (на час опікунства) дітей померлого. Дружині (чоловіку) померлого громадянина, смерть якого пов`язана з Чорнобильською катастрофою, а також опікуну дітей померлого видається посвідчення у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Разом з тим, зазначена стаття 20 Закону України "Про статус і соціальний захист громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи" не передбачає пільги щодо сплати судового збору.

Вказане вище узгоджується з правовим висновком Верховного Суду, викладеними у постановах від 20.05.2020 у справі № 160/4401/19 та від 17.12.2021 у справі № 460/713/21.

Так, з копії посвідчення ОСОБА_1 , виданого Донецькою ОДА від 16.06.2011 року №516303, вбачається, що пред`явник посвідчення має право на пільги і компенсації, передбачені пунктами 5, 7, 8, 11, 12, 20, 23 , 27 статті 20 Закону України "Про статус і соціальний захист громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи".

Вказана копія посвідчення відповідає зразку посвідчення дружина (чоловіка) померлого (померлої) громадянина (громадянки) з числа учасників ліквідації наслідків аварії на Чорнобильській АЕС (потерпілих) категорії категорії 1 або 2, смерть якого (якої) пов`язана з Чорнобильською катастрофою або з участю у ліквідації інших ядерних аварій, у ядерних випробуваннях, у військових навчаннях із застосуванням ядерної зброї, у складанні ядерних зарядів та проведенні на них регламентних робіт, опікуна дітей померлого (померлої) громадянина (громадянки), смерть якого (якої) пов`язана з Чорнобильською катастрофою, затвердженого постановою КМУ від 11.07.2018 № 551 (додаток 14).

Таким чином, ОСОБА_1 самостійно не має статусу громадянина, віднесеного до 1 чи 2 категорій постраждалих внаслідок Чорнобильської катастрофи, а надане представником позивача на підтвердження її статусу посвідчення не надає їй право на пільги щодо сплати судового збору. Інших доказів звільнення від сплати судового збору позивачем не надано.

Враховуючи наведене, позивачу слід сплатити судовий збір в сумі 2129,92 грн.

За правилами, визначеними частиною 1 статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до частини 2 статті 169 КАС України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

З огляду на викладене вважаю, що дану позовну заяву необхідно залишити без руху, надавши особі, яка її подала, строк для усунення недоліків.

Керуючись ст.ст. 169, 248, 256 КАС України, -

у х в а л и в:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України у Вінницькій області, Головного управління Пенсійного фонду України в Донецькій області, Головного управління Пенсійного фонду України в Тернопільській області про визнання протиправними дій, визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії, - залишити без руху.

Надати позивачу 5-денний строк, з дня вручення копії ухвали, для усунення недоліків позовної заяви, шляхом подання до суду доказів сплати судового збору в сумі 2129,92 грн.

Копію ухвали надіслати позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили в порядку, визначеному ст. 256 КАС України.

Суддя Дончик Віталій Володимирович