Справа № 160/17417/25
Суддя: Тулянцева Інна Василівна
Дата ухвалення: 2026-02-27 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі: головуючого судді Тулянцевої І.В., розглянувши у місті Дніпрі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи (у письмовому провадженні) адміністративну справу за позовною заявою Акціонерного товариства «Криворізький залізорудний комбінат» до Південно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці про визнання протиправним та скасування припису,-
До Дніпропетровського окружного адміністративного суду через підсистему «Електронний суд» надійшла позовна заява Акціонерного товариства «Криворізький залізорудний комбінат» до Південно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці, в якій позивач просить:
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 16 червня 2025 року позовну заяву Акціонерного товариства «Криворізький залізорудний комбінат» було залишено без руху та надано позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви.
26 червня 2025 року до суду через підсистему «Електронний суд» від Акціонерного товариства «Криворізький залізорудний комбінат» надійшла заява про усунення недоліків, до якої долучено квитанцію про сплату судового збору.
28 липня 2025 року до суду через підсистему «Електронний суд» від адвоката Гавриленко Юлії Юріївни, яка є представником заявників Юхименко М.І та Скоропаденко В.В. надійшло клопотання про вступ у справу третіх осіб.
06 серпня 2025 року до суду через підсистему «Електронний суд» від Акціонерного товариства «Криворізький залізорудний комбінат» надійшли заперечення проти заяви про вступ у справу третіх осіб, що не заявляють самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача.
12 вересня 2025 року до суду через підсистему «Електронний суд» від адвоката Гавриленко Юлії Юріївни, яка є представником заявника Скоропаденко В.Л. надійшло клопотання про вступ у справу третьої особи.
16 вересня 2025 року до суду через підсистему «Електронний суд» від Акціонерного товариства «Криворізький залізорудний комбінат» надійшли заперечення проти заяви про вступ у справу третіх осіб, що не заявляють самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача.
Адміністративний позов та додані до нього документи скеровано за допомогою електронних засобів зв`язку до електронного кабінету Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці та доставлена до електронного кабінету підсистеми «Електронний суд» 13.06.2025 року о 00:44 год., що підтверджується довідкою про доставку електронного листа, наявною в матеріалах справи.
Копія ухвали Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 26.06.2025 року скерована за допомогою електронних засобів зв`язку до електронного кабінету Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці та доставлена до електронного кабінету підсистеми «Електронний суд» 30.06.2025 року о 19:20 год., що підтверджується довідкою про доставку електронного листа, наявною в матеріалах справи.
Відповідно до частин 5, 7 статті 18 КАС України суд направляє судові рішення та інші процесуальні документи учасникам судового процесу на їх офіційні електронні адреси, вчиняє інші процесуальні дії в електронній формі із застосуванням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи в порядку, визначеному цим Кодексом, Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів). Особам, які зареєстрували офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі, суд вручає будь-які документи у справах, в яких такі особи беруть участь, виключно в електронній формі шляхом їх направлення на офіційні електронні адреси таких осіб, що не позбавляє їх права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою.
Відповідно до пункту 2 частини 6 статті 251 КАС України днем вручення судового рішення є день отримання судом повідомлення про доставлення копії судового рішення на офіційну електронну адресу особи.
Відповідно до п.5 ч.5 ст.251 КАС України якщо судове рішення надіслано на офіційну електронну адресу пізніше 17 години, судове рішення вважається врученим у робочий день, наступний за днем його відправлення, незалежно від надходження до суду повідомлення про його доставлення.
Пунктом 1 частини 1 статті 241 КАС України до судових рішень віднесено ухвали.
Суд, який комунікує з учасником справи з допомогою повідомлених ним засобів комунікації, діє правомірно і добросовісно. Тому слід виходити з «презумпції обізнаності»: особа, якій адресовано повідомлення суду через такі засоби комунікації, знає або принаймні повинна була дізнатися про повідомлення. Самого лише заперечення учасника про неотримання повідомлення недостатньо, щоб спростувати цю презумпцію.
Відповідна правова позиція викладена Верховним Судом в ухвалі від 17.11.2022 у справі №560/5541/20.
Попри те, що конституційне право на суд є правом, його реалізація покладає на учасників справи певні обов`язки. Практика ЄСПЛ визначає, що сторона, яка задіяна у ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки. Як зазначено у рішенні ЄСПЛ у справі "Пономарьов проти України" від 03.04.2008, сторони мають вживати заходи, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.
Крім того, у рішенні ЄСПЛ у справі "Тойшлер проти Германії" від 04.10.2001 наголошено, що обов`язком заінтересованої сторони є прояв особливої старанності при захисті своїх інтересів.
За практикою Верховного Суду, зважаючи на вищевикладене, байдужа поведінка учасника справи, що виявляється, зокрема у не отриманні повідомлень суду, не повинна схвалюватися судовою практикою. Навпаки, судова практика повинна стимулювати учасників справи використовувати прогресивні форми роботи.
Суд вважає відповідача-1 належним чином повідомленим про можливість подання відзиву у зазначені строки та належним чином повідомленим про судовий розгляд справи.
При цьому, станом на 27 лютого 2026 року відповідач своїм правом подати відзив на позов не скористався, крім того, від нього до суду не надходили будь-які заяви, клопотання, повідомлення, в яких би останній виклав своє бажання надати відзив на позовну заяву в більш пізній термін.
Відповідно до ч. 6 ст.162 Кодексу адміністративного судочинства України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.
Відповідно до ч.1 ст.257 КАС України за правилами спрощеного позовного провадження розглядаються справи незначної складності.
Відповідно до ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожній фізичній або юридичній особі гарантується право на розгляд судом упродовж розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, в якій вона є стороною.
Розумність строків є одним із основоположних засад (принципів) адміністративного судочинства відповідно до п.8 ч.3 ст.2 Кодексу адміністративного судочинства України.
Поняття розумного строку не має чіткого визначення, проте розумним уважається строк, який необхідний для вирішення справи відповідно до вимог матеріального і процесуального права.
Поряд з цим, завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.
Зважаючи на наведене та відповідно до вимог ст.ст. 257, 262 КАС України, справу розглянуто за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи у письмовому провадженні.
Розглянувши подані документи і матеріали, з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов висновку про таке.
Судом встановлено, що відповідно до абзацу 5 частини 1 статті 6 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», пунктів 1, 9 Положення про Міністерство економіки України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 20 серпня 2014 року № 459 (із змінами), Положення про Державну службу України з питань праці, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11 лютого 2015 року № 96 (із змінами), підпункту 5 пункту 4 Положення про Південно- Східне міжрегіональне управління Державної служби з питань праці, затвердженого наказом Державної служби України з питань праці від 23.09.2022 №167, пункту 2 Постанови Кабінету Міністрів України «Про припинення заходів державного нагляду (контролю) і державного ринкового нагляду в умовах воєнного стану» від 13.03.2022 № 303, наказу Міністерства економіки України «Про здійснення позапланових заходів державного нагляду (контролю) протягом періоду воєнного стану» від 16.06.2023 № 5782, на підставі колективного звернення фізичних осіб про порушення, що спричинили шкоду їхнім правам від 16.04.2025 (вх. №КО-700/ПС-25 віл 17.04.2025), за погодженням Державної служби України з питань праці від 01.05.2025 №ЦА-2458/1.3/2.3.4-25а,, було видано наказ Південно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці від 08.05.2025 № 332/ПС-ЗК «Про проведення позапланового заходу зі здійснення державного нагляду (контролю)».
На виконання наказу від 08.05.2025 № 332/ПС-ЗК «Про проведення позапланового заходу зі здійснення державного нагляду (контролю)» було видано направлення на проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) №ПС/3.1/9113-25 від 09.05.2025 на проведення позапланової перевірки з 12.05.2025 до 21.05.2025.
Вказані висновки акту обґрунтовані тим, що, з урахуванням того, що 2 серпня 2024 року працівники економічного відділу з ініціативи фінансового директора АТ «КРИВБАСЗАЛІЗРУДКОМ» брали участь у виїзній нараді, організованій у межах господарської діяльності підприємства, та не були офіційно звільнені від виконання обов`язків, підприємство зобов`язане було оплатити цей день як повністю відпрацьований. Крім того зауважено, що на момент здійснення позапланового заходу державного нагляду (контролю) заробітна плата за 02.08.2024 працівникам економічного відділу була нарахована та виплачена частково, натомість іншим працівникам підприємства заробітна плата за серпень 2024 року нарахована та виплачена в повному обсязі.
На підставі вищевказаного акту, Південно-Східним міжрегіональним управлінням Державної служби з питань праці винесено припис про усунення виявлених порушень законодавства про працю від 21.05.2025 № ПС/ДН/16,87/ 539/П, яким було зобов`язано голову правління АТ «КРИВБАСЗАЛІЗРУДКОМ» - ОСОБА_3 усунути порушення, передбачене частиною 1 статті 10 Закону України «Про організацію трудових відносин в умовах воєнного стану», а саме виплата заробітної плати працівникам АТ «КРИВБАСЗАЛІЗРУДКОМ», здійснюється несвоєчасно та не в повному обсязі в строк до 20.06.2025 року та забезпечити додержання норм законодавства про працю.
Незгода позивача з винесеним Південно-Східним міжрегіональним управлінням Державної служби з питань праці приписом про усунення виявлених порушень законодавства про працю від 21.05.2025 № ПС/ДН/16,87/ 539/П, стала підставою для звернення до суду з цим позовом.
Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд зважає на таке.
Відповідно до ст. 19 Конституції України, правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством.
Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Відповідно до статті 38 Закону № 2694-XII державний нагляд за додержанням законів та інших нормативно-правових актів про охорону праці здійснюють, зокрема, центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони праці.
Статтею 259 Кодексу законів про працю України визначено, що державний нагляд та контроль за додержанням законодавства про працю юридичними особами незалежно від форми власності, виду діяльності, господарювання, фізичними особами-підприємцями, які використовують найману працю, здійснює центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю, у порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України.
Відповідно до пункту 1 Положення про Державну службу України з питань праці, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11.02.2015 № 96 (далі - Положення № 96) Державна служба України з питань праці (Держпраці) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Першого віце-прем`єр-міністра України - Міністра економіки, і який реалізує державну політику у сферах промислової безпеки, охорони праці, гігієни праці, поводження з вибуховими матеріалами промислового призначення, здійснення державного гірничого нагляду, а також з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю, зайнятість населення, загальнообов`язкове державне соціальне страхування від нещасного випадку на виробництві та професійного захворювання, які спричинили втрату працездатності, у зв`язку з тимчасовою втратою працездатності, на випадок безробіття (далі - загальнообов`язкове державне соціальне страхування) в частині призначення, нарахування та виплати допомоги, компенсацій, надання соціальних послуг та інших видів матеріального забезпечення з метою дотримання прав і гарантій застрахованих осіб.
Підпунктом 13 пункту 4, абзацом 1 пункту 27, абзацом 3 пункту 34 Положення № 96 визначено, що Держпраці відповідно до покладених на неї завдань, зокрема, здійснює контроль за своєчасністю та об`єктивністю розслідування нещасних випадків на виробництві, їх документальним оформленням і веденням обліку, виконанням заходів з усунення причин нещасних випадків; здійснює контроль за своєчасністю та об`єктивністю розслідування нещасних випадків на виробництві, їх документальним оформленням і веденням обліку, виконанням заходів з усунення причин нещасних випадків; бере участь у роботі комісій з розслідування нещасних випадків на виробництві.
Згідно з пунктом 7 Положення № 96 Держпраці здійснює свої повноваження безпосередньо та через утворені в установленому порядку територіальні органи. На утворені територіальні органи Держпраці може покладати виконання завдань за міжрегіональним принципом.
Згідно з пунктом 1 Положення про Південно-Східне міжрегіональне управління Державної служби з питань праці, затвердженого наказом Державної служби України з питань праці № 167 від 23.09.2022, повноваження вказаного Міжрегіонального управління поширюються на територію Кіровоградської, Дніпропетровської та Запорізької областей.
Відповідно до підпункту 1 пункту 3 цього Положення одним із основних завдань Південно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці є реалізація державної політики у сферах промислової безпеки, охорони праці, гігієни праці, поводження з вибуховими матеріалами промислового призначення, здійснення державного гірничого нагляду, а також з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю, зайнятість населення, загальнообов`язкове державне соціальне страхування в частині призначення, нарахування та виплати допомоги, компенсацій, надання соціальних послуг та інших видів матеріального забезпечення з метою дотримання прав і гарантій застрахованих осіб.
Відповідно до преамбули Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» цей Закон визначає правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю).
Статтею 1 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» передбачено, що державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.
Заходами державного нагляду (контролю) є планові та позапланові заходи, які здійснюються шляхом проведення перевірок, ревізій, оглядів, обстежень та інших дій.
Відповідно до частини четвертої статті 2 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» заходи контролю здійснюються, зокрема органами державного нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю та зайнятість населення у встановленому цим Законом порядку з урахуванням особливостей, визначених законами у відповідних сферах та міжнародними договорами.
Згідно з частиною п`ятою вказаної вище статті Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» зазначені у частині четвертій цієї статті органи, що здійснюють державний нагляд (контроль) у встановленому цим Законом порядку з урахуванням особливостей, визначених законами у відповідних сферах та міжнародними договорами, зобов`язані забезпечити дотримання вимог статті 1, статті 3, частин першої, четвертої, шостої - восьмої, абзацу другого частини десятої, частин тринадцятої та чотирнадцятої статті 4, частин першої - четвертої статті 5, частини третьої статті 6, частин першої четвертої та шостої статті 7, статей 9, 10, 19, 20, 21, частини третьої статті 22 цього Закону.
Позапланові заходи державного нагляду (контролю) у період дії воєнного стану здійснюються: за наявності підстав, визначених абзацами п`ятим, восьмим, дев`ятим, десятим частини першої статті 6 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності»; за зверненням Київської міської військової адміністрації або обласної військової адміністрації; у зв`язку з невиконанням суб`єктом господарювання приписів про усунення порушень вимог законодавства, виданих після 1 травня 2022 року.
У період дії воєнного стану у разі виконання в повному обсязі та у встановлений строк приписів про усунення порушень, виявлених під час здійснення позапланових заходів державного нагляду (контролю), штрафи, передбачені статтею 265 Кодексу законів про працю України, не застосовуються.
Пункт 2 постанови Кабінету Міністрів України від 13 березня 2022 року № 303 «Про припинення заходів державного нагляду (контролю) і державного ринкового нагляду в умовах воєнного стану» передбачає, що за наявності загрози, що має негативний вплив на права, законні інтереси, життя та здоров`я людини, захист навколишнього природного середовища та забезпечення безпеки держави, а також для виконання міжнародних зобов`язань України протягом періоду воєнного стану дозволити здійснення позапланових заходів державного нагляду (контролю) на підставі рішень центральних органів виконавчої влади, що забезпечують формування державної політики у відповідних сферах.
Згідно з пунктом 1 Положення про Міністерство економіки України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 20 серпня 2014 року № 459, Міністерство економіки України (Мінекономіки) є головним органом у системі центральних органів виконавчої влади, що забезпечує зокрема формування та реалізує державну політику у сфері праці, зайнятості населення, трудової міграції, трудових відносин, соціального діалогу.
Пунктом 1 наказу Мінекономіки від 16 червня 2023 року № 5782 «Про здійснення позапланових заходів державного нагляду (контролю) протягом періоду воєнного стану» дозволено Державній службі з питань праці протягом періоду воєнного стану проведення позапланових заходів державного нагляду контролю у сфері охорони праці, гігієни праці, а також з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю з підстав, визначених абзацами п`ятим, восьмим та дев`ятим частини першої статті 6 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності».
Абзацом 5 статті 6 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» визначено, що підставою для здійснення позапланового заходу є, зокрема, звернення фізичної особи (фізичних осіб) про порушення, що спричинило шкоду її (їхнім) правам, законним інтересам, життю чи здоров`ю, навколишньому природному середовищу чи безпеці держави, з додаванням документів чи їх копій, що підтверджують такі порушення (за наявності). Позаплановий захід у такому разі здійснюється територіальним органом державного нагляду (контролю) за наявністю погодження центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу.
Абзацом 9 частини першої статті 6 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» передбачено, що під час проведення позапланового заходу з`ясовуються лише ті питання, необхідність перевірки яких стала підставою для здійснення цього заходу, з обов`язковим зазначенням цих питань у посвідченні (направленні) на проведення заходу державного нагляду (контролю).
Пунктами 7 та 8 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» передбачено, що на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.
Припис - обов`язкова для виконання у визначені строки письмова вимога посадової особи органу державного нагляду (контролю) суб`єкту господарювання щодо усунення порушень вимог законодавства. Припис не передбачає застосування санкцій щодо суб`єкта господарювання. Припис видається та підписується посадовою особою органу державного нагляду (контролю), яка здійснювала перевірку.
Судом встановлено, що відповідачем проведено позаплановий захід державного нагляду (контролю) у формі перевірки у АТ «КРИВБАСЗАЛІЗРУДКОМ» на предмет дотримання законодавства про працю.
Актом комісійної перевірки на виконання наказу № 824 від 05.08.2024 року від 09.08.2024 року встановлено, що 02.08.2024 року працівники економічного відділу були на робочих місцях з початку робочого дня протягом приблизно двох годин. Інформація про відкриття листків непрацездатності щодо працівників служби відсутня на порталі Пенсійного Фонду України, накази про направлення у службові відрядження не видавалися, записи про відбуття у службових справах журналах вибуття для виконання обов`язків поза територією робочого місця відсутні. 15 працівників економічного відділу ОСОБА_1 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_2 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 були виявлені на базі відпочинку «ЗАТИШОК», що знаходиться по вул. Щастя, 14 у селі Мар`янівка Криворізького району, куди прибули о 11.15 годині організованою групою автобусом марки ІКАРУС власності підприємства під управлінням водія автобази АТ «Кривбасзалізрудком» Шиневського. Відбув автобус з групою відпочиваючих приблизно о 18.00 годині. Путівка № 321 на відпочинок 02.08.2024 року на базі відпочинку була сплачена начальником економічного відділу ОСОБА_16 в повному обсязі. Автобус марки Ікарус було виділено для перевезення працівників економічного відділу 02.08.2024 року з 10.00 години до 18.30 години на підставі службової записки ОСОБА_17 , узгодженої із заступницею фінансового директора Хоцкіною Мариною, мета перевезення для проведення виїзного засідання економічного відділу. Документально підтверджено, що подорож працівників економічного відділу та двох сторонніх осіб була здійснена з метою відпочинку та рекреації на об`єкті соціальної інфраструктури підприємства, розташованому поза населеним пунктом місцезнаходження робочих місць таких працівників.
У відповідності до акту 02.08.2024 року складеного на підприємстві АТ «КРИВОРІЗЬКИЙ ЗАЛІЗОРУДНИЙ КОМБІНАТ» про те, що 02.08.2024 року о 16.15 годині на території бази відпочинку « ІНФОРМАЦІЯ_1 » перевірено знаходження відпочиваючих згідно путівки № 321 від 02.08.2024 року.
Зазначений факт також підтверджено журналом обліку відвідувачів бази відпочинку «ЗАТИШОК».
Протоколом виїзної наради фінансово економічної служби АТ «КРИВБАСЗАЛІЗРУДКОМ» від 02.08.2024 року встановлено порядок денний: 1) щодо роботи економічного відділу АТ «КРИВБАСЗАЛІЗРУДКОМ»; 2) щодо мобінгу працівників фінансово економічної служби з боку Голови Правління; 3) щодо поточного фінансово економічного стану АТ «КРИВБАСЗАЛІЗРУДКОМ»; 4) щодо організації та планування аналізу собівартості (продукцій та послуг) в умовах скрутного фінансового становища АТ «КРИВБАСЗАЛІЗРУДКОМ»; 5) ключові підходи формування бізнес плану АТ «КРИВБАСЗАЛІЗРУДКОМ» на 2025 рік; 6) загальні питання. Були присутні: ОСОБА_18 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_2 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 . Запрошені: ОСОБА_19 , ОСОБА_20 наради: ОСОБА_18 , співголова ОСОБА_21 , секретар Скоропаденко Володимир.
Також позивачем не спростованого фактів того, що вищевказані працівники економічного відділу АТ «КРИВБАСЗАЛІЗРУДКОМ» виконували завдання свого безпосереднього керівника та проводили нараду, яка безпосередньо пов`язана з функціями, які покладені на економічний відділ Положенням про економічний відділ ПАТ «КРИВБАСЗАЛІЗРУДКОМ», введеним в дію наказом №2604 від 05.12.2014р.
Начальник економічного відділу АТ «КРИВБАСЗАЛІЗРУДКОМ» ОСОБА_22 17.07.2024 року звернувся до заступника Голови правління АТ «КИВОРІЗЬКИЙ ЗАЛІЗОРУДНИЙ КОМБІНАТ» Олександру Капуці із службовою запискою про виділення автотранспорту в якій зазначено, що з метою проведення виїзного засідання економічного відділу АТ «КРИВБАСЗАЛІЗРУДКОМ» прошу виділити автобус для перевезення працівників служби 02.08.2024 року з 10.00 години до 18.30 години.
На підставі вказаної службової записки було виділено автобус ИК 256 державний реєстраційний номер НОМЕР_1 під керуванням водія ОСОБА_23 , що підтверджено подорожнім листом № 776 автобуса (мікроавтобуса) від 02.08.2024 року.
31.07.2024 року начальник економічного відділу АТ «КРИВБАСЗАЛІЗРУДКОМ» ОСОБА_22 звернувся до фінансового директора АТ «КРИВБАСЗАЛІЗРУДКОМ» Олександра Безкровного із службовою запискою в якій зазначено, що з метою проведення виїзної наради економічного відділу АТ «КРИВБАСЗАЛІЗРУДКОМ», яка запланована на 02.08.2024 року, просив дозволу на відсутність на робочих місцях наступних працівників економічного відділу: ОСОБА_1 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_2 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 . Вказана службова записка узгоджена із заступником фінансового директора ОСОБА_24 .
Працівниками ОСОБА_1 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_2 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 надано пояснення письмові, що за вказівкою фінансового директора 02.08.2024 року були на виїзному засіданні щодо питань формування собівартості у поточному році та БП 2025 в умовах фінансової кризи комбінату на базі структурного підрозділу АТ «КРИВБАСЗАЛІЗРУДКОМ» - базі «Затишок». Про проведення вказаного заходу був проінформований директор з персоналу ОСОБА_25 службова записка № 130/52-12 від 31.07.2024 року.
Головою правління АТ «КРИВОРІЗЬКИЙ ЗАЛІЗОРУДНИЙКОМБІНАТ» ОСОБА_26 09.08.2024 року видано наказ за № 834 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності», яким фінансовому директору ОСОБА_27 оголошено догану за порушення ст.ст. 139, 153 КЗпП України, п.9.3.5 Статуту АТ «КРИВБАСЗАЛІЗРУДКОМ», пп. 2.1.1-2.1.4 Правил внутрішнього трудового розпорядку Колективного договору АТ «КРИВБАСЗАЛІЗРУДКОМ», Порядку про службові відрядження в межах України і за кордон працівників ПАТ «КРИВБАСЗАЛІЗРУДКОМ», Положення про забезпечення захисту інформації, що становить комерційну таємницю і конференційну інформацію; начальнику економічного відділу ОСОБА_28 оголошено догану за порушення ст.ст. 139, 153 КЗпП України, п.9.3.5 Статуту АТ «КРИВБАСЗАЛІЗРУДКОМ», пп. 2.1.1-2.1.4 Правил внутрішнього трудового розпорядку Колективного договору АТ «КРИВБАСЗАЛІЗРУДКОМ», Порядку про службові відрядження в межах України і за кордон працівників ПАТ «КРИВБАСЗАЛІЗРУДКОМ», Положення про забезпечення захисту інформації, що становить комерційну таємницю і конференційну інформацію, п.п. 2.2.3, 2.10, 2. 11, 2.15, п. 3.6 Посадової інструкції начальника економічного відділу; оплату ОСОБА_2 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 здійснити за фактично відпрацьований час 02.08.2024 року.
Крім того, відповідачем під час проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) у формі перевірки відповідачем встановлено та позивачем не заперечується, що згідно з табелем обліку робочого часу за серпень 2024 року та розрахункових листів за серпень 2024 року, виплата заробітної плати вищезазначеним працівникам за 02.08.2024 року здійснена за фактично відпрацьований час.
Згідно табелю обліку використання робочого часу та наказу виданого Головою правління АТ «КРИВБАСЗАЛІЗРУДКОМ» №834 від 09.08.2024 встановлено наступні дані щодо фактично відпрацьованого часу 02 серпня 2024 року працівниками: ОСОБА_1 , - 1,57 год (1 год. 34 хв.); ОСОБА_4 0,2 год (12 хв); ОСОБА_5 2,22 год (2 год 13 хв); ОСОБА_7 2,51 год (2 год 21 хв); ОСОБА_8 3 год; ОСОБА_11 2,22 год (2 год 13 хв); ОСОБА_12 2,29 год (2 год 17 хв); ОСОБА_13 2,14 год (2 год 08 хв); ОСОБА_14 3 год.; ОСОБА_15 2,45 год (2 год 27 хв), в той час, інші працівника АТ «КРИВБАСЗАЛІЗРУДКОМ» отримали заробітну плату за серпень 2024 року в повному обсязі.
Щодо зауважень позивача про порушення працівниками економічного відділу Порядку про службові відрядження в межах України і за кордон працівників ПАТ «КРИВБАСЗАЛІЗРУДКОМ», затвердженого та введеного в дію наказом №289 від 26.01.2021 в частині оформлення відряджень для виконання трудових функцій, то суд вважає, що зазначені обставини не виключають обов`язок роботодавця щодо вжиття всіх можливих заходів для забезпечення реалізації прав працівників на своєчасне отримання заробітної плати.
Суд зазначає, що на час розгляду даної справи, доказів, які б свідчили про повне усунення позивачем порушень, які порушують права працівників економічного відділу АТ «КРИВБАСЗАЛІЗРУДКОМ» на виплату їм заробітної плати в належному розмірі за 02.08.2024 року, не було надано.
Водночас, позивач не наводить фактів та доказів на підтвердження допущення відповідачем порушень процедури проведення заходу державного контролю при винесенні оскаржуваного припису, що вплинули або об`єктивно могли вплинути на правильність висновків контролюючого органу за результатами позапланового заходу державного нагляду (контролю).
Враховуючи встановлені обставини справи, суд висновує, що позивачем не спростовано належними та допустимими доказами порушення, виявлені під час здійснення позапланового заходу державного нагляду (контролю) у формі перевірки на предмет дотримання законодавства про працю, у сфері гігієни праці, охорони праці та промислової безпеки в частині дотримання вимог законодавства у сфері охорони праці та додержання законодавства про працю.
Згідно із частинами 1, 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.
У справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.
Відповідно до статті 90 Кодексу адміністративного судочинства України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.
Частиною 1 статті 9 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що суд при вирішенні справи керується принципом змагальності сторін, диспозитивності та офіційного з`ясування всіх обставин у справі, відповідно до якого розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
Відповідно до частини 1 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
При цьому, суд враховує, що згідно практики Європейського суду з прав людини та зокрема, рішення у справі "Серявін та інші проти України" від 10.02.2010, заява 4909/04, відповідно до п.58 якого суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" від 09.12.1994, серія A, №303-A, п.29).
Крім того, згідно з п.41 висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.
Суд зазначає, що всі інші аргументи сторін досліджені судом, однак є такими, що не потребують детального аналізу у судовому рішенні, оскільки наведених висновків суду не спростовують.
Підсумовуючи викладене, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України, оцінки поданих сторонами доказів, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді всіх обставин справи в їх сукупності, виходячи з наведених висновків в цілому, суд дійшов до висновку про необґрунтованість позовних вимог та відсутність підстав для їх задоволення.
Підстави для розподілу судових витрат, відповідно до положень статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України, відсутні, оскільки у задоволенні позову відмовлено.
Керуючись ст. ст. 241-246, 257-262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя І.В. Тулянцева