Справа № 420/6118/26
Суддя: Пекний А.С.
Дата ухвалення: 2026-03-10 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 420/6118/26
УХВАЛА

10 березня 2026 року м. Одеса

Суддя Одеського окружного адміністративного суду Пекний А.С., перевіривши виконання вимог статей 160-161 КАС України за позовом приватного акціонерного товариства «СЕЛЕНА» до Дачненської сільської ради Одеського району Одеської області про визнання протиправним та скасування рішення,

встановив:

Приватне акціонерне товариство «СЕЛЕНА (далі - позивач), в інтересах якого діє адвокат Бурдейний Віктор Олександрович, звернулося до суду з адміністративним позовом до Дачненської сільської ради Одеського району Одеської області (далі відповідач), в якому просить визнати протиправним та скасувати рішення Дачненської сільської ради Одеського району Одеської області № 1948-VІІІ «Про продаж права оренди на земельні ділянки комунальної власності сільськогосподарського призначення, для ведення товарного сільськогосподарського виробництва (01.01) з кадастровими номерами № :01:003:0434 та :01:003:0435, які розташовані за адресою: Одеська область, Одеський район, Дачненська сільська рада (за межами населеного пункту), на конкурентних засадах (на земельних торгах) у формі електронного аукціону, що перебувають в користуванні Приватного акціонерного товариства «СЕЛЕНА» за договорами оренди землі № 373, № 374 від 07 грудня 2018 року.

Відповідно до частини 1 статті 171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, зокрема, чи: відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Дослідженням позовної заяви та доданих до неї документи встановлено, що вона не відповідає вимогам статей 160, 161 КАС України з наступних підстав.

За змістом частини першої 160 КАС України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

Згідно з приписами пункту 4 частини 5 статті 160 КАС України в позовній заяві зазначаються: зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.

Відповідно до частини 7 статті 161 КАС України до заяви про визнання індивідуального акта протиправним чи адміністративного договору недійсним додається також оригінал або копія оспорюваного акта чи договору або засвідчений витяг з нього, а у разі відсутності акта чи договору у позивача - клопотання про його витребування.

Суддя зауважує, що позовні вимоги мають бути сформульовані чітко, зрозуміло та містити визначений спосіб судового захисту.

Велика Палата Верховного Суду неодноразово звертала увагу, зокрема, у постанові 16.02.2022 у справі № 9901/482/21, що закон не передбачає вимог щодо обсягу, повноти чи слушності доводів позовної заяви, але приписує щонайменше сформулювати суть (зміст) порушення, яким чином воно негативно позначилось на правах особи, яка звертається з позовом, яким чином може бути відновлено порушене право. Зміст та обсяг порушеного права та викладення обставин, якими воно підтверджується, в кожному конкретному випадку можуть різнитися, але принаймні на рівні формулювання викладу їх змісту мають бути достатніми, щоб визначити предмет спору, його юрисдикційну належність, характер вимог, часові межі події порушення, нормативне регулювання спірних відносин, а також обставини, за яких можна ухвалити одне з обов`язкових процесуальних рішень, пов`язаних із визнанням позовної заяви прийнятною/неприйнятною.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 08.12.2021 у справі № 9901/380/21 вказано, що зміст позову - це частина позову, яка, з одного боку, відображає вид судового захисту, а саме звернену до суду вимогу позивача щодо застосування конкретних способів захисту порушеного, оспорюваного чи невизнаного права; відповідно до змісту позовних вимог встановлюються межі судового розгляду і предмет доказування. З іншого боку, зміст позовних вимог складають матеріально-правові вимоги позивача до відповідача, щодо яких суд повинен ухвалити рішення.

Отже, законодавець закріпив за позивачем право на звернення до суду, право обирати спосіб захисту, визначати підстави позову та одночасно передбачив обов`язок останнього зазначити це в позовній заяві, а також доводити правомірність вимог.

Під змістом позовних вимог розуміється, зокрема, визначення способу захисту свого права, свободи чи інтересу, який має бути сформульований максимально чітко і зрозуміло, а тому, особа, звертаючись до суду із позовною заявою, повинна чітко зазначити рішення, дії чи бездіяльність суб`єкта владних повноважень, що порушили її право та вказати спосіб захисту свого порушеного права (постанова Верховного Суду від 17.04.2025 у справі № 725/3871/24).

Під змістом позовних вимог розуміються запропоновані позивачем способи захисту свого публічного права, свободи чи інтересу, а обставинами, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, є конкретні юридичні факти, з настанням яких суб`єкти публічного права вступають з фізичними чи юридичними особами у спірні правовідносини. Позовні вимоги і обставини в їх обґрунтування мають викладатися лаконічно, чітко, зрозуміло, з використанням прийнятої юридичної термінології (постанова Великої Палати Верховного Суду від 01.06.2022 у справі № 990/81/22).

Як вбачається з тексту позовної заяви, позивач не погоджується та уважає протиправними такі рішення Дачненської сільської ради Одеського району Одеської області:

- від 29.01.2026 №1948-VIII «Про продаж права оренди на земельну ділянку комунальної власності сільськогосподарського призначення, загальною площею 18,6377 га, кадастровий номер № :01:003:0434, для ведення товарного сільськогосподарського виробництва (01.01), що розташована за адресою: Одеська область, Одеський район, Дачненська сільська рада (за межами населеного пункту), на конкурентних засадах (на земельних торгах) у формі електронного аукціону», та

- від 29.01.2026 №1949-VIII «Про продаж права оренди на земельну ділянку комунальної власності сільськогосподарського призначення, загальною площею 9,9842 га, кадастровий номер № :01:003:0435, для ведення товарного сільськогосподарського виробництва (01.01), що розташована за адресою: Одеська область, Одеський район, Дачненська сільська рада (за межами населеного пункту), на конкурентних засадах (на земельних торгах) у формі електронного аукціону».

Однак при цьому позивач просить суд визнати протиправним і скасувати рішення Дачненської сільської ради Одеського району Одеської області без визначеної дати прийняття та з №1948-VIII, яке найменовано позивачем як «Про продаж права оренди на земельні ділянки комунальної власності сільськогосподарського призначення, для ведення товарного сільськогосподарського виробництва (01.01) з кадастровими номерами №№ :01:003:0434 та :01:003:0435, які розташовані за адресою: Одеська область, Одеський район, Дачненська сільська рада (за межами населеного пункту), на конкурентних засадах (на земельних торгах) у формі електронного аукціону», що перебувають в користуванні Приватного акціонерного товариства «СЕЛЕНА» за договорами оренди землі № 373, № 374 від 07 грудня 2018 року.

Слід відзначити, що копії оскарженого рішення Дачненської сільської ради Одеського району Одеської області № 1948-VІІІ «Про продаж права оренди на земельні ділянки комунальної власності сільськогосподарського призначення, для ведення товарного сільськогосподарського виробництва (01.01) з кадастровими номерами №№ :01:003:0434 та :01:003:0435, які розташовані за адресою: Одеська область, Одеський район, Дачненська сільська рада (за межами населеного пункту), на конкурентних засадах (на земельних торгах) у формі електронного аукціону», що перебувають в користуванні Приватного акціонерного товариства «СЕЛЕНА» за договорами оренди землі № 373, № 374 від 07 грудня 2018 року» позивачем до суду не надано.

Наведене позивачем формулювання предмету позову не дозволяє визначити, яке саме рішення Дачненської сільської ради Одеського району Одеської області він оскаржує - чи то тільки одне з рішень, чи обидва перелічені позивачем у позовній заяві, чи взагалі інше рішення, копію якого не було додано до позовної заяви.

Слід повторити, що суд позбавлений процесуальним законом повноважень самостійно, замість позивача, визначати, які права позивача порушені, у який спосіб та якими саме рішеннями, діями чи бездіяльністю відповідача.

Тому наведене є перешкодою для відкриття провадження у справі та вирішення спору по суті.

Положеннями частин 1, 2 статті 169 КАС України передбачено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

З огляду на викладене позовна заява відповідно до частини 1 статті 169 КАС України підлягає залишенню без руху із встановленням позивачу строку для усунення її недоліків, а саме для надання до суду позовної заяви, оформленої у відповідності з вимогами статей 160, 161 КАС України та із зазначенням конкретних рішень Дачненської сільської ради Одеського району Одеської області, які оскаржує позивач.

Керуючись ч. 1 ст. 169 КАС України,

ухвалив:

Залишити позовну заяву без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви - десять днів з дня вручення цієї ухвали.

Після усунення недоліків позовної заяви документи до суду направляти із вказівкою на номер справи 420/6118/26 та зазначенням прізвища судді, який прийняв ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

У разі невиконання цієї ухвали, позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу.

Ухвала окремо не оскаржується та набирає законної сили з моменту підписання.

Суддя А.С. Пекний