Справа № 640/7094/22
Суддя: О.В. Захарова
Дата ухвалення: 2026-03-10 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЛУГАНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

Іменем України

10 березня 2026 рокум. ДніпроСправа № 640/7094/22

Суддя Луганського окружного адміністративного суду Захарова О.В., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження (у письмовому провадженні) справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «СІНТА-ТРЕЙД» до Головного управління Державної податкової служби у м. Києві, Державної податкової служби України про визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

До Окружного адміністративного суду міста Києва звернулося Товариство з обмеженою відповідальністю «СІНТА-ТРЕЙД» (далі позивач, ТОВ «СІНТА-ТРЕЙД») з адміністративним позовом до Головного управління Державної податкової служби у м.Києві (далі відповідач 1, ГУ ДПС у м.Києві), Державної податкової служби України (далі відповідач 2, ДПС України), в якому просить:

- визнати рішення Комісії Головного управління ДПС у м. Києва від 25 січня 2022 року №3705532/39958630 про відмову у реєстрації податкової накладної № 606 від 16 грудня 2021 року в Єдиному реєстрі податкових накладних протиправним та скасувати його;

- зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати податкову накладну №606 від 16 грудня 2021 року Єдиному реєстрі податкових накладних датою її подання 12 січня 2022 року;

- визнати рішення Комісії Головного управління ДПС у м. Києва від 25 січня 2022 року №3705537/39958630 про відмову у реєстрації податкової накладної № 656 від 17 грудня 2021 року в Єдиному реєстрі податкових накладних протиправним та скасувати його;

- зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати податкову накладну № 656 від 17 грудня 2021 року в Єдиному реєстрі податкових накладних датою її подання 12 січня 2022 року;

- визнати рішення Комісії Головного управління ДПС у м. Києва від 25 січня 2022 року №3705540/39958630 про відмову у реєстрації податкової накладної № 692 від 17 грудня 2021 року в Єдиному реєстрі податкових накладних протиправним та скасувати його;

- зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати податкову накладну №692 від 17 грудня 2021 року в Єдиному реєстрі податкових накладних датою її подання 12 січня 2022 року;

- визнати рішення Комісії Головного управління ДПС у м, Києва від 25 січня 2022 року №3705536/39958630 про відмову у реєстрації податкової накладної № 725 від 20 грудня 2021 року в Єдиному реєстрі податкових накладних протиправним та скасувати його;

- зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати податкову накладну № 725 від 20 грудня 2021 року в Єдиному реєстрі податкових накладних датою її подання 12 січня 2022 року;

- визнати рішення Комісії Головного управління ДПС у м. Києва від 25 січня 2022 року №3705538/39958630 про відмову у реєстрації податкової накладної № 781 від 21 грудня 2021 року в Єдиному реєстрі податкових накладних протиправним та скасувати його;

- зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати податкову накладну № 781 від 21 грудня 2021 року в Єдиному реєстрі податкових накладних датою її подання 12 січня 2022 року;

- визнати рішення Комісії Головного управління ДПС у м. Києва від 25 січня 2022 року №3705535/39958630 про відмову у реєстрації податкової накладної № 844 від 22 грудня 2021 року в Єдиному реєстрі податкових накладних протиправним та скасувати його;

- зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати податкову накладну № 844 від 22 грудня 2021 року в Єдиному реєстрі податкових накладних датою її подання 12 січня 2022 року;

- визнати рішення Комісії Головного управління ДПС у м. Києва від 25 січня 2022 року №3705539/39958630 про відмову у реєстрації податкової накладної № 954 від 24 грудня 2021 року в Єдиному реєстрі податкових накладних протиправним та скасувати його;

- зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати податкову накладну № 954 від 24 грудня 2021 року в Єдиному реєстрі податкових накладних датою її подання 12 січня 2022 року;

- визнати рішення Комісії Головного управління ДПС у м. Києва від 25 січня 2022 року №3705531/39958630 про відмову у реєстрації податкової накладної № 1031 від 28 грудня 2021 року в Єдиному реєстрі податкових накладних протиправним та скасувати його;

- зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати податкову накладну №1031 від 28 грудня 2021 року в Єдиному реєстрі податкових накладних датою її подання 12 січня 2022 року;

- визнати рішення Комісії Головного управління ДПС у м. Києва від 25 січня 2022 року №3705534/39958630 про відмову у реєстрації податкової накладної № 1044 від 28 грудня 2021 року в Єдиному реєстрі податкових накладних протиправним та скасувати його;

- зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати податкову накладну № 1044 від 28 грудня 2021 року в Єдиному реєстрі податкових накладних датою її подання 12 січня 2022 року;

- визнати рішення Комісії Головного управління ДПС у м. Києва від 25 січня 2022 року № 3705533/39958630 про відмову у реєстрації податкової накладної № 1136 від 30 грудня 2021 року в Єдиному реєстрі податкових накладних протиправним та скасувати його;

- зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати податкову накладну № 1136 від 30 грудня 2021 року в Єдиному реєстрі податкових накладних датою її подання 12 січня 2022 року.

В обґрунтування позовних вимог зазначав, що ТОВ «САНТА-ТРЕЙД» було складено та подано для реєстрації у Єдиному реєстрі податкових накладних наступні податкові накладні:

- 16 грудня 2021 року позивачем було складено податкову накладну №606 на загальну суму 415,00 грн, з яких сума ПДВ - 69,17 грн, яка фіксувала операцію (послуги) з ремонту автошин та шиномонтажу згідно Договору № УКБРП-01.06.21 від 01.06.2021 між ТОВ «СІНТА-ТРЕЙД» та ТОВ «УКРАЇНСЬКА КОМПАНІЯ БУДІВНИЦТВА ТА РЕКОНСТРУКЦІЇ»;

- 17 грудня 2021 року позивачем було складено податкову накладну №б56 на загальну суму 545,00 грн, з яких сума ПДВ - 90,83 грн, яка фіксувала операцію (послуги) з ремонту автошин та шиномонтажу згідно Договору № УКБРП-01.06.21 від 01.06.2021 між ТОВ «СІНТА-ТРЕЙД» та ТОВ «УКРАЇНСЬКА КОМПАНІЯ БУДІВНИЦТВА ТА РЕКОНСТРУКЦІЇ»;

- 17 грудня 2021 року позивачем було складено податкову накладну №б92 на загальну суму 450,00 грн, з яких сума ПДВ - 75,00 грн, яка фіксувала операцію (послуги) з ремонту автошин та шиномонтажу згідно Договору № УКБРП-01.06.21 від 01.06.2021 між ТОВ «СІНТА-ТРЕЙД» та ТОВ «УКРАЇНСЬКА КОМПАНІЯ БУДІВНИЦТВА ТА РЕКОНСТРУКЦІЇ»;

- 20 грудня 2021 року позивачем було складено податкову накладну №725 на загальну суму 500,00 грн, з яких сума ПДВ - 83,33 грн, яка фіксувала операцію (послуги) з ремонту автошин та шиномонтажу згідно Договору № УКБРП-01.06.21 від 01.06.2021 між ТОВ «СІНТА-ТРЕЙД» та ТОВ «УКРАЇНСЬКА КОМПАНІЯ БУДІВНИЦТВА ТА РЕКОНСТРУКЦІЇ»;

- 21 грудня 2021 року позивачем було складено податкову накладну №781 на загальну суму 415,00 грн, з яких сума ПДВ - 69,17 грн, яка фіксувала операцію (послуги) з ремонту автошин та шиномонтажу згідно Договору № УКБРП-01.06.21 від 01.06.2021 між ТОВ «СІНТА-ТРЕЙД» та ТОВ «УКРАЇНСЬКА КОМПАНІЯ БУДІВНИЦТВА ТА РЕКОНСТРУКЦІЇ»;

- 22 грудня 2021 року позивачем було складено податкову накладну №844 на загальну суму 800,00 грн, з яких сума ПДВ - 133,33 грн, яка фіксувала операцію (послуги) з ремонту автошин та шиномонтажу згідно Договору № УКБРП-01.06.21 від 01.06.2021 між ТОВ «СІНТА-ТРЕЙД» та ТОВ «УКРАЇНСЬКА КОМПАНІЯ БУДІВНИЦТВА ТА РЕКОНСТРУКЦІЇ»:

- 24 грудня 2021 року позивачем було складено податкову накладну №954 на загальну суму 810,00 грн, з яких сума ПДВ становить 135,00 грн, яка фіксувала операцію (послуги) з ремонту автошин та шиномонтажу згідно Договору № УКБРП-О01.06.21 від 01.06.2021 між ТОВ «СІНТА-ТРЕЙД» та ТОВ «УКРАЇНСЬКА КОМПАНІЯ БУДІВНИЦТВА ТА РЕКОНСТРУКЦІЇ»;

- 28 грудня 2021 року позивачем було складено податкову накладну №1031 на загальну суму 670,00 грн, з яких сума ПДВ становить 111,67 грн, яка фіксувала операцію (послуги) з ремонту автошин та шиномонтажу згідно Договору № УКБРП-01.06.21 від 01.06.2021 між ТОВ «СІНТА-ТРЕЙД» та ТОВ «УКРАЇНСЬКА КОМПАНІЯ БУДІВНИЦТВА ТА РЕКОНСТРУКЦІЇ»;

- 28 грудня 2021 року позивачем було складено податкову накладну №1044 на загальну суму 515,00 грн, з яких сума ПДВ становить 85,83 грн, яка фіксувала операцію (послуги) з ремонту автошин та шиномонтажу згідно Договору № УКБРП-01.06.21 від 01.06.2021 між ТОВ «СІНТА-ТРЕЙД» та ТОВ «УКРАЇНСЬКА КОМПАНІЯ БУДІВНИЦТВА ТА РЕКОНСТРУКЦІЇ»;

- 30 грудня 2021 року позивачем було складено податкову накладну №1136 на загальну суму 465,00 грн, з яких сума ПДВ становить 77,50 грн, яка фіксувала операцію (послуги) з ремонту автошин та шиномонтажу згідно Договору № УКБРП-01.06.21 від 01.06.2021 між ТОВ «СІНТА-ТРЕЙД» та ТОВ «УКРАЇНСЬКА КОМПАНІЯ БУДІВНИЦТВА ТА РЕКОНСТРУКЦІЇ».

За результатом подання податкових накладних позивачем були отримані квитанції, відповідно до яких, вищезазначені податкові накладні були прийняті, але їх реєстрацію було зупинено у зв`язку з відповідністю вимогам п.1 «Критеріям ризиковості платника податку».

В отриманій квитанції позивачу було запропоновано надати пояснення та/або копії документів, що достатні для прийняття рішення про реєстрацію податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних.

На виконання вищезазначеної рекомендації, позивачем було направлено до Головного управління Державної податкової служби у м. Києві відповідне повідомлення (№ 3 від 19 січня 2022 року) про надання пояснень та копії документів, щодо податкових накладних реєстрацію яких було зупинено.

Позивач зазначає, що органами податкової служби було зупинено також реєстрацію податкових накладних №№ 75, 215, 174, 180, 283, 449, 414, 586 з цим же контрагентом та по таких послугах, проте, зазначені податкові накладні були розблоковані та зареєстровані.

Розглянувши надані позивачем документи і пояснення, Комісія ГУ ДПС у м Києві, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову у такій реєстрації, прийняла рішення, якими відмовила у реєстрації податкових накладних №№ 606, 656, 692,725, 781, 844, 954, 1044, 1031, 1136.

Не погоджуючись з рішенням контролюючого органу, 27 січня 2022 року позивачем подано до Комісії ДПС України скарги про скасування рішень комісії регіонального рівня та реєстрації податкових накладних.

02 лютого 2022 року позивач отримав Рішення про результати розгляду скарг щодо рішень про відмову у реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних, відповідно до змісту якого, Головою комісії з питань реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних (Осаволюком О.О.) залишено скарги без задоволення та рішення комісії регіонального рівня про відмову у реєстрації податкових накладних/ розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних без змін.

Позивач вважає дії відповідача 1 в частині зупинення реєстрації податкових накладних/розрахунку коригувань кількісних і вартісних показників до податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних неправомірними, тому звернувся до суду з метою відновлення порушеного права шляхом визнання рішень та дій відповідача протиправними та зобов`язанням Державної податкової служби України здійснити реєстрацію податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 13 травня 2022 року позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі; справу призначено до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без виклику учасників справи та проведення судового засідання (у письмовому провадженні).

Від ГУ ДПС у м. Києві надійшов відзив на позовну заяву, заперечуючи проти позовних вимог відповідач 1 зазначив наступне.

Комісією ГУ ДПС у м. Києві, в ході аналізу документів, надісланих повідомленнями встановлено, що ТОВ «СІНТА-ТРЕЙД» виписано податкові накладні.

Однак, ТОВ «СІНТА-ТРЕЙД» не надано первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання - передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм та галузевої специфіки, накладних та розрахункових документів та/або банківських виписок з особових рахунків.

Відсутність вказаних документів не дала можливості підтвердити реальність здійснення господарських операцій ТОВ «СІНТА-ТРЕЙД» згідно яких виписано податкові накладні.

Відповідач 1 зазначає, що Законом України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні» зазначено визначення «господарська операція», що є дією або подією, яка викликає зміни в структурі активів та зобов`язань, власному капіталі підприємства.

Відповідно до Закону України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні» первинний документ - документ, який містить відомості про господарську операцію.

Відповідно до ч. І ст. 9 України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні» підставою для бухгалтерського обліку господарських операцій є первинні документи. Але водночас первинні документи повинні відповідати умовам договору у межах, якого здійснюється господарська операція.

Також, ГУ ДПС у м. Києві, з наданих позивачем документів оцінивши реальність господарської операції, не зміг встановити фактичний рух активів в процесі здійснення господарської та реальні зміни майнового стану платника податку, наявність зв`язку між фактом придбання відповідного товару або послуг та змістом господарської діяльності платника податків.

ГУ ДПС у м. Києві наголошує, що позивачем на підтвердження господарської операції надано виключно шаблонні документи, які фіксують таку операцію. Проте платником податків не надано жодного документу, які прийнято складати в умовах сучасного ділового обороту та які відображають зміст, обсяг господарської операції, час та місце здійснення, тощо без складання яких неможливе її здійснення, зокрема: заявки на товари/послуги, рахунки фактури, специфікації, праси на товари/послуги, сертифікати, тощо.

На підставі вищевикладеного відповідач 1 просив відмовити у задоволенні позовних вимог.

Від відповідача 2 - ДПС України надійшов відзив на позовну заяву, у якому просить у задоволенні позову відмовити. Зазначив, що позивачем не було надано обгрунтованих доводів щодо порушення його прав та законних інтересів зі сторони органів податкової служби та неправомірності дій останніх, що свідчить про необгрунтованість позовних вимог.

Так, у квитанції вказано конкретні підстави не прийняття податкових накладних, проте позивачем ні до податкового органу ні до суду не було надано доказів, котрі б підтвердили реальність здійснення господарських операцій.

Податкова служба діяла у межах та у спосіб визначений Податковим кодексом України, за для забезпечення адміністрування та справляння обов`язкових платежів на території України.

Відповідач зазначає, що позивачем не було дотримано вимог «Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних», щодо надання контролюючому органу платником податків письмових пояснень стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній, реєстрацію якої зупинено, надання платником податку копій документів.

Враховуючи вищевикладене, спірні рішення Комісії ГУ ДПС у м. Києві з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних є правомірним та відповідають вимогам чинного законодавства України.

У зв`язку з ліквідацією Окружного адміністративного суду міста Києва ухвалою Луганського окружного адміністративного суду від 08 січня 2025 року прийнято справу до провадження, розгляд справи продовжено в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).

21.01.2026 від ГУ ДПС у місті Києві надійшов відзив на позовну заяву, в якому відповідачі заперечують проти задоволення позовних вимог з огляду на таке.

Автоматизованою системою ДПС України, платнику направлені квитанції від 12 січня 2022 року, що реєстрація спірних податкових накладних зупинена. Зміст квитанції: Відповідно до п.201.16 ст.201 Податкового кодексу України, реєстрація ПН/РК Єдиному реєстрі податкових накладних зупинена. Коди УКТЗЕД/ДКПП товару/послуг 45.20, відсутні в таблиці даних платника податку на додану вартість, як товари/послуги, що на постійній основі постачаються (виготовляються), та їх обсяг постачання дорівнює або перевищує величину залишку обсягу придбання такого товару/послуги та обсягу його постачання, що відповідає п. 1 Критеріїв ризиковості здійснення операцій. Пропонуємо надати пояснення та копії документів щодо підтвердження інформації, зазначеної в ПН/РК для розгляду питання прийняття рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Квитанція в електронній формі надсилається платнику податку протягом операційного дня та є підтвердженням прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування. Примірник квитанції в електронній формі зберігається в ДПС.

У разі зупинення реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування формується квитанція про зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування. Така квитанція одночасно надсилається постачальнику (продавцю) та отримувачу (покупцю) - платнику податку.

Квитанція про прийняття/неприйняття або зупинення реєстрації податкової накладної формується в автоматизованому режимі за результатами перевірок, визначених пунктом 12 Порядку № 1246.

Зазначене кореспондується з нормами Податкового кодексу України, зокрема ст. 201, згідно якої визначено, що підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру податкових накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня.

Датою та часом надання податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронному вигляді до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику, є дата та час, зафіксовані у квитанції.

Якщо надіслані податкові накладні/розрахунки коригування сформовано з порушенням вимог, передбачених пунктом 201.1 цієї статті та/або пунктом 192.1 статті 192 цього Кодексу, а також у разі зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування відповідно до пункту 201.16 цієї статті, протягом операційного дня продавцю/покупцю надсилається квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття їх в електронному вигляді або зупинення їх реєстрації із зазначенням причин.

Квитанція про зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування надсилається одночасно продавцю та покупцю платнику податку.

Таким чином, квитанція про прийняття/неприйняття або зупинення реєстрації податкової накладної формується автоматично, за результатами опрацювання кожної отриманої податкової накладної, відповідно до положень чинних нормативно правових актів України та не є рішенням суб`єкта владних повноважень, яке повинно відповідати принципу обґрунтованості, з метою упередження його неоднозначного трактування.

Отже, квитанція яку отримав позивач відповідає вимогам чинного законодавства, а тому рішення комісії контролюючого органу є правомірним, оскільки квитанція має передбачену форму та формується автоматизованою системою, в свою чергу платнику надається перелік документів відповідно до Порядку №520, а саме п.5, де платник податку може подивитися, які документи потрібні для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію податкової накладної.

Відповідач 1 зазначає, що ТОВ «СІНТА-ТРЕЙД» відповідно до п. 4 Порядку прийняття рішень подано повідомлення про подання пояснень та копій документів щодо підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній/розрахунку коригування, для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі

При розгляді відповідних документів комісія уповноважена надавати оцінку наданим первинним документам у частині підтвердження/не підтвердження ними реальності господарської операції та/або достатності наданих документів для відповідного підтвердження.

ГУ ДПС у м. Києві зазначає, що наданими позивачем копіями документів та поясненнями неможливо підтвердити реальність здійснення господарської операції, відображеної в спірних податкових накладних.

Відповідач 1 наголошує, що оскільки рішення Комісії було прийнято лише на підставі наданих їй документів, та прийняте лише за наслідком розгляду цих документів, вважаємо за недоцільне скасовувати оскаржуване рішення, посилаючись на документи, які не мали місця при поданні повідомлення/ додаткового повідомлення, разом із документами на підтвердження реальності здійснення господарської операції.

Наведені норми, у справах щодо оскарження рішень про відмову в реєстрації податкових накладних, визначають обов`язок суду перевірити лише ті відносини, що стали підставою звернення до суду. Суд має встановити наявність/відсутність порушень з боку контролюючого органу саме в тих умовах в яких приймалось рішення. Тобто, розгляд судом документів позивача, що не подавались на розгляд комісії порушить принцип офіційного з`ясування обставин справи та надасть позивачу додаткові переваги в доказуванні своєї позиції, що в свою чергу порушить принцип рівності учасників судового процесу. Наведене узгоджується з висновком Верховного Суд, викладеним у постанові від 21.05.2019 №0940/1240/18.

ГУ ДПС у м. Києві звертає увагу, що згідно ст. 6, 7 Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг» оригінал електронного документу повинен давати змогу довести його цілісність та справжність у порядку, визначеному законодавством; у визначених законодавством випадках може бути пред`явлений у візуальній формі відображення, в тому числі у паперовій копії. Електронна копія електронного документа засвідчується у порядку, встановленому законом. Копією документа на папері для електронного документа є візуальне подання електронного документа на папері, яке засвідчене в порядку, встановленому законодавством. Відносини, пов`язані з використанням удосконалених та кваліфікованих електронних підписів регулюються ЗУ «Про електронні довірчі послуги».

Отже, при розгляді документів, наданих позивачем до контролюючого органу на підтвердження реальності здійснення господарської операції, Комісією ГУ ДПС у м. Києві було встановлено, що платником податку не надано достатніх копій документів для прийняття рішення Комісією регіонального рівня щодо реєстрації спірних податкових накладних, а надані копії первинних документів, складені з порушенням законодавства.

Таким чином, підсумовуючи вищенаведене, ГУ ДПС у м. Києві стверджує, що рішення комісії ГУ ДПС у м. Києві від 25.01.2022 № 3705540/39958630, №3705537/39958630, №3705532/39958630, № 3705535/39958630, № 3705539/39958630, № 3705531/39958630, №3705533/39958630, №3705534/39958630, №3705536/39958630, № 3705538/39958630 про відмову в реєстрації податкових накладних №692 від 17.12.2021, №656 від 17.12.2021, №606 від 16.12.2021, №844 від 22.12.2021, №954 від 24.12.2021, №1031 від 28.12.2021, №1136 від 30.12.2021, №1044 від 28.12.2021, №725 від 20.12.2021, №781 від 21.12.2021 прийняті в межах чинного законодавства, а твердження позивача щодо їх протиправності є необґрунтованим та недоведеним належними та допустимими доказами.

Дослідивши матеріали справи, розглянувши справу в межах заявлених позовних вимог і наданих доказів, оцінивши докази відповідно до вимог ст.ст. 72-79 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), судом встановлено таке.

Товариство з обмеженою відповідальністю «СІНТА-ТРЕЙД» зареєстровано юридичною особою, , місцезнаходження: 04053, м. Київ, вул. Січових Стрільців, 37-41.

ТОВ «СІНТА-ТРЕЙД» складено та направлено до Єдиного реєстру податкових накладних такі податкові накладні: №606 від 16 грудня 2021 року; №656 від 17 грудня 2021 року; №692 від 17 грудня 2021 року; №725 від 20 грудня 2021 року; №781 від 21 грудня 2021 року; №844 від 22 грудня 2021 року; №954 від 24 грудня 2021 року; №1031 від 28 грудня 2021 року; № 1044 від 28 грудня 2021 року; № 1136 від 30 грудня 2021 року.

Відповідно до отриманих квитанцій за результатом подання позивачем вказаних податкових накладних: ДОКУМЕНТ ПРИЙНЯТО. РЕЄСТРАЦІЯ ЗУПИНЕНА. Відповідно до п.201.16 ст.201 Податкового кодексу України, реєстрація ПН/РК від 16 грудня 2021 року; №656 від 17 грудня 2021 року; №692 від 17 грудня 2021 року; №725 від 20 грудня 2021 року; №781 від 21 грудня 2021 року; №844 від 22 грудня 2021 року; №954 від 24 грудня 2021 року; №1031 від 28 грудня 2021 року; № 1044 від 28 грудня 2021 року; № 1136 від 30 грудня 2021 року в Єдиному реєстрі податкових накладних зупинена. «Коди УКТЗЕД/ДКПП товару/послуг 45.20, відсутні в таблиці даних платника податку на додану вартість, як товари/послуги, що на постійній основі постачаються (виготовляються), та їх обсяг постачання дорівнює або перевищує величину залишку обсягу придбання такого товару/послуги та обсягу його постачання, що відповідає п. 1 Критеріїв ризиковості здійснення операцій та запропоновано надати пояснення та копії документів щодо підтвердження інформації, зазначеної в ПН/РК для розгляду питання прийняття рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Позивачем направлено до Головного управління Державної податкової служби у м.Києві повідомлення № 3 від 19 січня 2022 року, згідно з яким позивач надав пояснення та копії первинних документів щодо податкових накладних реєстрацію яких було зупинено, що не заперечується відповідачем 1 у відзиві на позовну заяву.

Комісією Головного управління Державної податкової служби у м. Києві з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних за результатом розгляду наданих позивачем пояснень та копій документів прийнято рішення про відмову у реєстрації ПН//РК, а саме: рішення №3705532/39958630 від 25 січня 2022 року; рішення №3705537/39958630 від 25 січня 2022 року; рішення №3705540/39958630 від 25 січня 2022 року; рішення №3705536/39958630 від 25 січня 2022 року; рішення №3705538/39958630 від 25 січня 2022 року; рішення №3705535/39958630 від 25 січня 2022 року; рішення №3705539/39958630 від 25 січня 2022 року; рішення №3705531/39958630 від 25 січня 2022 року; рішення №3705534/39958630 від 25 січня 2022 року; рішення №3705533/39958630 від 25 січня 2022 року.

За вищевказаними рішеннями Комісією ГУ ДПС у м. Києві відмовлено у реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних з підстав ненаданням платником податку копій документів, первинних документів щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складських документів (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунків-фактури/інвойсів, актів приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм та галузевої специфіки, накладних, розрахункових документів та/або банківських виписок з особових рахунків.

Не погоджуючись з рішеннями про відмову в реєстрації податкових накладних позивач звернувся до суду.

Надаючи правову оцінку обставинам вказаної справи, суд зважає на наступне.

В силу вимог частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Податковий кодекс України є спеціальним законом з питань оподаткування та установлює порядок погашення зобов`язань юридичних або фізичних осіб перед бюджетами та державними цільовими фондами з податків і зборів (обов`язкових платежів), нарахування і сплати пені та штрафних санкцій, що застосовуються до платників податків, визначені заходи, які вживаються контролюючим органом з метою погашення платниками податків податкового боргу.

Згідно пунктами «а», «б» пункту 185.1 статті 185 Податкового кодексу України, об`єктом оподаткування податком на додану вартість є операції платників податку з постачання товарів, місце постачання яких розташоване на митній території України та постачання послуг, місце постачання яких розташоване на митній території України.

Датою виникнення податкових зобов`язань з постачання товарів/послуг згідно приписів норми пункту 187.1 статті 187 Податкового кодексу України вважається дата, яка припадає на податковий період, протягом якого відбувається будь-яка з подій, що сталася раніше: а) дата зарахування коштів від покупця/замовника на банківський рахунок платника податку як оплата товарів/послуг, що підлягають постачанню; б) дата відвантаження товарів.

Згідно з пунктом 201.1 статті 201 ПК України на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, кваліфікованого електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

У податковій накладній зазначаються в окремих рядках такі обов`язкові реквізити: а) порядковий номер податкової накладної; б) дата складання податкової накладної; в) повна або скорочена назва, зазначена у статутних документах юридичної особи або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи, зареєстрованої як платник податку на додану вартість, - продавця товарів/послуг; г) податковий номер платника податку (продавця та покупця). У разі постачання/придбання філією (структурним підрозділом) товарів/послуг, яка фактично є від імені головного підприємства - платника податку стороною договору, у податковій накладній, крім податкового номера платника податку додатково зазначається числовий номер такої філії (структурного підрозділу);д) повна або скорочена назва, зазначена у статутних документах юридичної особи або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи, зареєстрованої як платник податку на додану вартість, - покупця (отримувача) товарів/послуг; е) опис (номенклатура) товарів/послуг та їх кількість, обсяг; є) ціна постачання без урахування податку; ж) ставка податку та відповідна сума податку в цифровому значенні; з) загальна сума коштів, що підлягають сплаті з урахуванням податку; і) код товару згідно з УКТ ЗЕД, для послуг - код послуги згідно з Державним класифікатором продукції та послуг; платники податків, крім випадків постачання підакцизних товарів та товарів, ввезених на митну територію України, мають право зазначати код товару згідно з УКТ ЗЕД або код послуги згідно з Державним класифікатором продукції та послуг неповністю, але не менше ніж чотири перших цифри відповідного коду; й) індивідуальний податковий номер.

Пунктом 201.10 статті 201 Податкового кодексу України передбачено, що при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Якщо надіслані податкові накладні/розрахунки коригування сформовано з порушенням вимог, передбачених пунктом 201.1 цієї статті та/або пунктом 192.1 статті 192 цього Кодексу, а також у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування відповідно до пункту 201.16 цієї статті, протягом операційного дня продавцю/покупцю надсилається квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття їх в електронному вигляді або зупинення їх реєстрації із зазначенням причин.

Квитанція про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування надсилається одночасно продавцю та покупцю платнику податку.

Згідно з пунктом 201.2.статті 201 ПК України форма та порядок заповнення податкової накладної затверджуються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику.

Відповідно до пункту 2 Постанови Кабінету Міністрів України "Про затвердження Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних" № 1246 від 29.12.2010 (далі - Порядок № 1246), податкова накладна електронний документ, який складається платником податку на додану вартість відповідно до вимог Податкового кодексу України в електронній формі у затвердженому в установленому порядку форматі (стандарті) та надсилається для реєстрації.

Відповідно до пункту 12 Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних, після надходження податкової накладної та/або розрахунку коригування до ДФС в автоматизованому режимі здійснюється їх розшифрування та проводяться перевірки: відповідності податкової накладної та/або розрахунку коригування затвердженому формату (стандарту); чинності електронного цифрового підпису, порядку його накладення та наявності права підписання посадовою особою платника податку таких податкової накладної та/або розрахунку коригування: реєстрації особи, що надіслала на реєстрацію податкову накладну та/або розрахунок коригування, платником податку на момент складення та реєстрації таких податкової накладної та/або розрахунку коригування; дотримання вимог, установлених пунктом 192.1 статті 192 та пунктом 201.10 статті 201 Кодексу; наявності помилок під час заповнення обов`язкових реквізитів відповідно до пункту 201.1 статті 201 Кодексу наявності суми податку на додану вартість відповідно до пунктів 200-1.3 і 200-1.9 статті 200-1 Кодексу (для податкових накладних та/або розрахунків коригування, що реєструються після 1 липня 2015 р.); наявності в Реєстрі відомостей, що містяться у податковій накладній, яка коригується; факту реєстрації/зупинення реєстрації/відмови в реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування з такими ж реквізитами: відповідності податкових накладних та/або розрахунків коригування критеріям оцінки ступеня ризиків, достатнім для зупинення їх реєстрації відповідно до пункту 201.16 статті 201 Кодексу; дотримання вимог Законів України Про електронний цифровий підпис, Про електронні документи та електронний документообіг та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку.

Відповідно до пункту 13 Порядку № 1246 за результатами перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку, формується квитанція про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування (далі - квитанція).

Наведені норми дають підстави для висновку, що законодавець встановлює перелік обов`язкової для фіксації в рамках квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної інформації. Без деталізації такого роду інформації відповідна квитанція не може вважатися належним чином оформленою. При цьому, квитанція про зупинення реєстрації податкової накладної повинна фіксувати: 1) порядковий номер та дату складення податкової накладної; 2) конкретний критерій або ж критерії, на підставі яких було здійснено зупинення реєстрації податкової накладної; 3) пропозицію про надання платником податків пояснень та/або перелік конкретних документів, що є достатніми для прийняття контролюючим органом рішення про реєстрацію податкової накладної.

Відповідно до приписів пункту 201.16 статті 201 Податкового кодексу України, реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.

Постановою Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 № 1165 затверджено Порядок зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних та Порядок розгляду скарги щодо рішення про відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі також - Порядок № 1165 та Порядок розгляду скарги, відповідно).

Згідно з пунктами 10, 11 Порядку № 1165, у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі контролюючий орган протягом операційного дня надсилає (в електронній формі у текстовому форматі) в автоматичному режимі платнику податку квитанцію про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, яка є підтвердженням зупинення такої реєстрації.

У квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування зазначаються:

1) номер та дата складення податкової накладної/розрахунку коригування;

2) критерій (критерії) ризиковості платника податку та/або ризиковості здійснення перацій, на підставі якого (яких) зупинено реєстрацію податкової накладної/розрахунку оригування в Реєстрі, з розрахованим показником за кожним критерієм, якому відповідає латник податку;

3) пропозиція щодо надання платником податку пояснень та копій документів, необхідних для розгляду питання прийняття контролюючим органом рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі або відмову в такій реєстрації.

Пунктом 25 Порядку №1165 встановлено, що Комісія центрального рівня приймає рішення про неврахування таблиці даних платника податку, розглядає скарги на рішення комісій регіонального рівня про відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі. Комісії регіонального рівня приймають рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі або відмову в такій реєстрації, врахування або неврахування таблиці даних платника податку, відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

З матеріалів справи убачається, що контролюючим органом сформовано висновок про виявлені помилки: коди УКТЗЕД/ДКПП товару/послуг 45.20 відсутні в таблиці даних платника податку на додану вартість, як товари/послуги, що на постійній основі постачаються (виготовляються), та їх обсяг постачання дорівнює або перевищує величину залишку обсягу придбання такого товару/послуги та обсягу його постачання, що відповідає пункту 1 Критеріїв ризиковості здійснення операцій.

Положеннями пункту 5 Порядку № 1165 визначено, що платник податку, яким складено та/або подано для реєстрації в Реєстрі податкову накладну/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряється щодо відповідності критеріям ризиковості платника податку (додаток 1), показникам, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку (додаток 2).

Податкова накладна/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряються щодо відповідності відображених у них операцій критеріям ризиковості здійснення операцій (додаток 3).

У разі коли за результатами автоматизованого моніторингу податкової накладної/розрахунку коригування встановлено, що відображена в них операція відповідає хоча б одному критерію ризиковості здійснення операції, крім податкової накладної/розрахунку коригування, складених платником податку, який відповідає хоча б одному показнику, за яким визначається позитивна податкова історія, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється (пункт 7 Порядку № 1165).

Згідно з пунктом 1 додатку 3 Порядку № 1165 «Критерії ризиковості здійснення операцій» відсутність товару/послуги, зазначеного/зазначеної в податковій накладній, поданій для реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Реєстр), у таблиці даних платника податку на додану вартість (далі - платник податку) як товару/послуги, що на постійній основі постачається, та обсяг постачання товару/послуги, зазначений у податковій накладній/розрахунку коригування до податкової накладної на збільшення суми податкових зобов`язань, яку/який подано для реєстрації в Реєстрі, дорівнює або перевищує величину залишку, що визначається як різниця між обсягом придбання на митній території України такого/такої товару/послуги (крім обсягу придбання товарів/послуг за операціями, які звільнені від оподаткування та підлягають оподаткуванню за нульовою ставкою) та/або ввезення на митну територію України такого товару, зазначеного з 1 січня 2017 року в отриманих податкових накладних/розрахунках коригування, зареєстрованих у Реєстрі, і митних деклараціях, збільшеного у 1,5 раза, та обсягом постачання відповідного товару/послуги, зазначеного/зазначеної в податкових накладних/розрахунках коригування, зареєстрованих з 1 січня2017р. у Реєстрі, і переважання в такому залишку (більше 50 відсотків) груп товарів (продукції), визначених ДПС та затверджених відповідним наказом, оприлюдненим на офіційному веб-сайті ДПС.

Суд зазначає, що належної мотивації підстав та причин віднесення поданої позивачем податкової накладної до категорії ризиковості здійснення операцій відповідачем ані у спірному рішенні, ані до суду не надано.

Також, наказом Міністерства фінансів України від 12.12.2019 № 520 затверджено Порядок прийняття рішень про реєстрацію / відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Порядок № 520).

Пунктами 2-7 Порядку № 520 передбачено, що прийняття рішень про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних / розрахунків коригування в Реєстрі, реєстрацію яких зупинено, здійснюють комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі головних управлінь Державної податкової служби України в областях, м. Києві та Офісу великих платників податків ДПС (далі - комісія регіонального рівня).

Комісія регіонального рівня протягом п`яти робочих днів, що настають за днем отримання пояснень та копій документів, поданих відповідно до пункту 4 цього Порядку, приймає рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі та надсилає його платнику податку в порядку, встановленому статтею 42 Кодексу.

У разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі платник податку має право подати копії документів та письмові пояснення стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній/розрахунку коригування, для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію / відмову в реєстрації податкової накладної розрахунку коригування в Реєстрі.

Перелік документів, необхідних для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію / відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі, реєстрацію яких зупинено в Реєстрі, може включати:

договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них;

договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлено повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції;

первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм і галузевої специфіки, накладні;

розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків;

документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачено договором та/або законодавством.

Письмові пояснення та копії документів, зазначених у пункті 5 цього Порядку, платник податку має право подати до контролюючого органу протягом 365 календарних днів, що настають за датою виникнення податкового зобов`язання, відображеного в податковій накладній/розрахунку коригування.

Платник податку має право подати письмові пояснення та копії документів до декількох податкових накладних/розрахунків коригування, якщо такі податкові накладні / розрахунки коригування складено на одного отримувача - платника податку за одним і тим самим договором або якщо в таких податкових накладних / розрахунках коригування відображено однотипні операції (з однаковими кодами товарів згідно з Українською класифікацією товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТ ЗЕД) або кодами послуг згідно з Державним класифікатором продукції та послуг (ДКПП)).

Письмові пояснення та копії документів, зазначених у пункті 5 цього Порядку, платник податку подає до ДПС в електронній формі за допомогою засобів електронного зв`язку з урахуванням вимог Законів України «Про електронні документи та електронний документообіг», «Про електронні довірчі послуги» та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку.

Згідно з пунктами 9-11 Порядку № 520 письмові пояснення та копії документів, подані платником податку до контролюючого органу відповідно до пункту 4 цього Порядку, розглядає комісія регіонального рівня.

Комісія регіонального рівня приймає рішення про реєстрацію / відмову в реєстрації податкових накладних / розрахунків коригування в Реєстрі за формою згідно з додатком до цього Порядку.

Комісія регіонального рівня приймає рішення про відмову в реєстрації податкової накладної/ розрахунку коригування в Реєстрі в разі:

ненадання платником податку письмових пояснень стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній / розрахунку коригування, реєстрацію яких зупинено в Реєстрі;

та/або ненадання платником податку копій документів відповідно до пункту 5 цього Порядку;

та/або надання платником податку копій документів, складених/оформлених із порушенням законодавства.

Разом з тим, у пункті 6 Порядку №1165 вказано, що інформація та копії документів подаються платником податку до ДПС в електронній формі засобами електронного зв`язку з урахуванням вимог Законів України «Про електронні документи та електронний документообіг», «Про електронні довірчі послуги» та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого Мінфіном.

Отже, суд вказує, що з урахуванням положень наведених норм, комісією регіонального рівня приймається рішення про відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі за результатами розгляду інформації та копій документів платника податку.

Пунктом 13 Порядку №520 визначено, що рішення комісії регіонального рівня про відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі може бути оскаржено в адміністративному або судовому порядку.

З системного аналізу викладених положень слідує, що умовою для прийняття рішення про реєстрацію ПН/РК в Реєстрі, які за результатами автоматизованого моніторингу були визнані такими, що відповідають критеріям ризиковості платника податку, є подання платником податків документів, перелік яких визначений у пункті 5 Порядку №520.

Отже, можливість надання платником податків письмових пояснень та копій документів на підтвердження невідповідності критеріям ризиковості платника податку, а також необхідних для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію ПН/РК в Реєстрі прямо залежить від чіткого зазначення/розшифрування контролюючим органом у квитанції про зупинення реєстрації ПН/РК в ЄРПН та рішенні про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку податкової інформації, що свідчить про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Як свідчать обставини справи, в оскаржуваних рішеннях підставами для відмови у реєстрації податкових накладних вказано ненадання платником податку копій документів.

Разом з тим, оскаржувані рішення не містять конкретної інформації щодо причин та підстав для прийняття таких рішень, а лише містять загальну фразу про те, що причиною прийняття таких рішень є ненадання платником податку копій документів.

Судом встановлено, що позивачем у передбачений законодавством спосіб надано до відповідача письмові пояснення до податкових накладних, реєстрацію яких зупинено.

Позивач скористався правом на надання таких пояснень, необхідних для прийняття рішення про реєстрацію податкових накладних, та надав контролюючому органу копії документів, що підтверджують реальність здійснення господарської операції із контрагентом.

Водночас слід відмітити, що у цій справі суд не надає оцінку реальності здійснення господарських операцій між позивачем та його контрагентом, на підставі яких складено спірні накладні, оскільки це питання повинно досліджуватись під час здійснення податкового контролю шляхом здійснення перевірок та звірок відповідно до вимог Податкового кодексу України, а тому не є предметом судового розгляду у справах щодо оскарження рішень про відмову в реєстрації податкових накладних, які стосуються наявності чи відсутності підстав для зупинення та відмови у реєстрації податкових накладних згідно виключних підстав для вчинення податковим органом таких дій та прийняття рішень, що передбачені податковим законодавством, до числа яких не відноситься встановлення ані контролюючим органом, ані судом реальності господарських операцій поза межами податкового контролю та прийнятими за такими заходами контролю рішеннями.

Суд звертає увагу, що позиція відповідачів щодо підстав зупинення реєстрації податкової накладної зводиться до не підтвердження позивачем реальності господарської операції, тобто є безпідставною.

Щодо відсутності коду УКТЗЕД/ДКПП, суд зазначає таке.

Позивач є юридичною особою, про що внесено відповідний запис до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань.

За визначеннями Держспоживстандарту України основне призначення КВЕД - визначати та кодувати основні та другорядні види економічної діяльності юридичних осіб, відокремлених підрозділів юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців. Основний вид економічної діяльності - це визначальна ознака у формуванні та стратифікації сукупностей статистичних одиниць для проведення державних статистичних спостережень. Органи державної статистики розраховують основний вид економічної діяльності на підставі даних державних статистичних спостережень відповідно до статистичної методології за підсумками діяльності підприємств за рік.

Тобто КВЕД - це статистичний інструмент для впорядкування економічної інформації. Водночас Класифікація є механізмом спільної мови, що має використання в багатьох інших, нестатистичних сферах (соціальному та податковому регулюванні, ліцензуванні, системі тарифів тощо), проте, не завжди адаптована до цього повною мірою. Отже, Класифікація не завжди відповідає всім потребам користувачів за межами статистичної системи, у зв`язку з чим можуть виникнути суперечності стосовно юридичного використання коду КВЕД. Слід мати на увазі, що код виду діяльності не створює прав чи обов`язків для підприємств і організацій, не спричинює жодних правових наслідків. Код виду діяльності не обов`язково достатній критерій для виконання умов, передбачених нормативними актами. У застосуванні нормативних актів чи контрактів код виду діяльності - це припущення, а не доказ.

З 01.01.2017 код товару, згідно з Українською класифікацією товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТЗЕД) та код послуги, згідно з Державним класифікатором продукції та послуг (ДКПП) стали обов`язковими реквізитами податкової накладної для всіх без винятку товарів та послуг. Тобто, з 01.01.2017 при складанні податкової накладної запроваджується заповнення коду товару згідно з УКТ ЗЕД (для підакцизних та імпортних товарів - 10 знаків, для інших товарів - не менше 4 знаків), а для послуг - коду послуги згідно з ДКПП. Код зазначається на всіх етапах постачання товарів від виробника чи імпортера до кінцевого споживача та незалежно від дати придбання чи виготовлення такого товару (до 01.01.2017чи після цієї дати).

Зважаючи на вказане, суд зазначає, що код УКТЗЕД/ДКПП товару/послуг 45.20 відсутній у таблиці даних платника податку на додану вартість, втім згідно даних ЄДРПОУ позивач здійснює господарську діяльність 45.32 Роздрібна торгівля запасними частинами та приладдям для автомобілів; 46.19 Діяльність агентів з торгівлі товарами широкого асортименту; 49.41 Вантажні перевезення автомобільним транспортом; 52.24 Транспортне оброблення вантажів; 52.29 Інші супровідні послуги при перевезеннях; 45.20 Техобслуговування та ремонт моторних транспортних засобів; 22.11 Виробництво гумових покришок та камер; відновлення гумових покришок.

Водночас, відповідно до статті 627 Цивільного кодексу України сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості.

Таким чином, умова договору про поставку товару після проведення оплати відповідає волевиявленню сторін договору та не суперечить нормам цивільного законодавства України.

За приписами статті 42 Конституції України кожен має право на підприємницьку діяльність, яка не заборонена законом.

Відповідно до частини другої статті 3 Господарського кодексу України господарська діяльність, що здійснюється для досягнення економічних і соціальних результатів та з метою одержання прибутку, є підприємництвом, а суб`єкти підприємництва - підприємцями. Господарська діяльність може здійснюватись і без мети одержання прибутку (некомерційна господарська діяльність).

Одним із загальних принципів господарювання в Україні є: свобода підприємницької діяльності у межах, визначених законом (ст. 6 Господарського кодексу України).

Отже, позиція відповідача 1 щодо ненадання платником податку копій документів, згідно з п. 201.16 статті 201 ПК України, Порядком зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 №1165, Порядком прийняття рішень про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 12.12.2019№ 520, є необґрунтованою, а в оскаржуваному рішенні не наведено обґрунтувань причин відмови в реєстрації податкових накладних, складених позивачем.

Суд зазначає, що приймаючи рішення про реєстрацію податкової накладної, контролюючий орган не повинен здійснювати повний аналіз господарських операцій позивача на предмет їх реальності. Змістовна оцінка господарських операцій може бути проведена лише за результатом здійснення податкової перевірки платника податків, підстави та порядок проведення якої визначено нормами Податкового кодексу України. Предметом розгляду в цій справі є виключно стадія правильності та правомірності зупинення та відмови в реєстрації податкової накладної, а не реальність та товарність здійснення господарських операцій між позивачем та його контрагентом.

Можливість же надання платником податків вичерпного переліку документів на підтвердження правомірності формування та подання податкової накладної прямо залежить від чіткого визначення контролюючим органом конкретного критерію оцінки ступеня ризиків, а також зазначення у квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної чіткого переліку документів, чого зроблено не було.

У постанові від 21.02.2023 усправі №2240/3271/18 Верховний Суд зауважив на тому, що предметом доказування при вирішенні вимог про зобов`язання податкового органу зареєструвати податкову накладну (у разі скасування рішення Комісії про відмову в реєстрації податкової накладної) мають бути встановленими обставини достатності документів для її реєстрації.

Такий же підхід продемонстровано Верховним Судом і у постанові від 27.04.2023 у справі № 460/8040/20, у якій Суд висловився про те, що саме лише зазначення про відсутність документів не є достатньою підставою для відмови в реєстрації податкової накладної, оскільки контролюючим органом повинно бути зазначено об`єктивні обставини, які перешкоджають реєстрації податкової накладної з урахуванням відсутності таких документів, при цьому, обов`язково повинна бути надана оцінка тим документам, що фактично подано платником податку.

Як підтверджено доказами в матеріалах справи на виконання вимоги податкового органу у цій справі позивачем надано відповідні пояснення, до яких додано ті первинні документи, які на його переконання є належними та достатніми для підтвердження здійснення ним господарської операції, оскільки відповідачем в квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної не зазначено які саме конкретно документи та в підтвердження якої обставини необхідно подати. Обов`язок податкового органу для цілей визначення наявності підстав для реєстрації податкової накладеної зводиться до встановлення належного та достатнього підтвердження поданими документами даних податкової накладної. При цьому за відсутності чіткого переліку документів, достатніх у розумінні контролюючого органу для реєстрації податкової накладної, стверджувати щодо неналежного обсягу поданих платником податків документів для реєстрації податкової накладної, недостатньо.

Подібна правова позиція висловлена в постанові Верховного Суду від 12.02.2025 у справі № 140/5463/23, від 24.04.2025 у справі № 380/18173/22.

Суд акцентує, що відповідачем 1 не наведено чіткого переліку документів, які необхідно було надати позивачем, проте відповідачем 2 вказано посилання як на первинні документи так і виписки по рахунку.

Водночас, Верховний Суд у постанові від 07.12.2022 у справі № 500/2237/20 вказав, що приймаючи рішення про реєстрацію податкової накладної, контролюючий орган не повинен здійснювати повний аналіз господарських операцій позивача на предмет їх реальності. Змістовна оцінка господарських операцій може бути проведена лише за результатом здійснення податкової перевірки платника податків, підстави та порядок проведення якої визначено нормами Податкового кодексу України. Предметом розгляду в цій справі є виключно стадія правильності та правомірності зупинення та відмови в реєстрації податкових накладних, а не реальність та товарність здійснення господарських операцій між позивачем та його контрагентом.

За усталеною судовою практикою Верховного Суду невиконання податковим органом законодавчо встановлених вимог щодо змісту, форми, обґрунтованості та вмотивованості акта індивідуальної дії має наслідком визнання його протиправним.

Верховний Суд у постанові від 05.01.2021 у справі № 640/11321/20 зазначив, що незважаючи на те, що затверджена Порядком № 1165 форма рішення, яка не передбачає конкретизації підстав у разі відповідності пунктам 1-8 Критеріїв ризиковості платника податку, не скасовує обов`язок податкового органу необхідності доказування, передбаченого частиною другою статті 77 КАС України.

Приймаючи до уваги викладене у сукупності, суд вважає, що оскаржувані рішення є протиправними та такими, що підлягають скасуванню.

За вказаних обставин, в контексті наведених норм, суд вважає, що для прийняття рішення про реєстрацію податкових накладних №606 від 16 грудня 2021 року; №656 від 17 грудня 2021 року; №692 від 17 грудня 2021 року; №725 від 20 грудня 2021 року; №781 від 21 грудня 2021 року; №844 від 22 грудня 2021 року; №954 від 24 грудня 2021 року; №1031 від 28 грудня 2021 року; № 1044 від 28 грудня 2021 року; № 1136 від 30 грудня 2021 року виконано всі умови, визначені законом, і прийняття таких рішень у даному випадку не передбачає права суб`єкта владних повноважень діяти на власний розсуд.

Так, Європейський суд з прав людини у п. 50 рішення від 13.01.2011(остаточне) по справі «Чуйкіна проти України» (case of Chuykina v. Ukraine) (Заява № 28924/04) зазначив, що суд нагадує, що процесуальні гарантії, викладені у статті 6 Конвенції, забезпечують кожному право звертатися до суду з позовом щодо своїх цивільних прав та обов`язків. Таким чином стаття 6 Конвенції втілює «право на суд», в якому право на доступ до суду, тобто право ініціювати в судах провадження з цивільних питань становить один з його аспектів (див. рішення від 21.02.1975у справі «Голдер проти Сполученого Королівства» (Golder v. the United Kingdom), пп.2836, Series A № 18). Крім того, порушення судового провадження саме по собі не задовольняє усіх вимог п. 1 статті 6 Конвенції. Ціль Конвенції гарантувати права, які є практичними та ефективними, а не теоретичними або ілюзорними. Право на доступ до суду включає в себе не лише право ініціювати провадження, а й право отримати «вирішення» спору судом. Воно було б ілюзорним, якби національна правова система Договірної держави дозволяла особі подати до суду цивільний позов без гарантії того, що справу буде вирішено остаточним рішенням в судовому провадженні. Для п. 1 статті 6 Конвенції було б неможливо детально описувати процесуальні гарантії, які надаються сторонам у судовому процесі провадженні, яке є справедливим, публічним та швидким, не гарантувавши сторонам того, що їхні цивільні спори будуть остаточно вирішені (див. рішення у справах «Мултіплекс проти Хорватії» (Multiplex v. Croatia), заява № 58112/00, п. 45, від 10.07.2003, та «Кутіч проти Хорватії» (Kutic v. Croatia), заява № 48778/99, п. 25, ECHR2002-II).

В цьому випадку, задоволення позовної вимоги про зобов`язання ДПС України зареєструвати в ЄРПН податкову накладну, є дотриманням судом гарантій на те, що спір між сторонами буде остаточно вирішений.

Водночас, варто зазначити про наслідки відсутності реєстрації у ЄРПН податкових накладних/розрахунків коригування, або реєстрації їх із порушенням встановленого ПК України строку.

Так, у разі порушення строку реєстрації, застосовуються штрафні санкції, передбачені статтею 120-1ПК України, а згідно з п.201.10 статті 201 ПК України відсутність факту реєстрації платником податку - продавцем товарів/послуг податкових накладних в ЄРПН не дає права покупцю на включення сум ПДВ до податкового кредиту та не звільняє продавця від обов`язку включення суми ПДВ, вказаної в податковій накладній, до суми податкових зобов`язань за відповідний звітний період. Також, у разі порушення продавцем/покупцем граничних строків реєстрації в ЄРПН податкової накладної та/або розрахунку коригування, покупець/продавець таких товарів/послуг має право додати до податкової декларації за звітний період заяву із скаргою на такого продавця/покупця.

Згідно з пунктом 20 Порядку №1246, внесення відомостей до Реєстру на підставі рішення суду, яке набрало законної сили, здійснюється з дотриманням вимог цього Порядку. При цьому вимоги абзацу десятого пункту 12 цього Порядку не застосовуються до податкової накладної та/або розрахунку коригування, реєстрацію яких зупинено в установленому порядку.

Датою внесення відомостей до Реєстру вважається день, зазначений в рішенні суду, або день набрання законної сили таким рішенням.

З огляду на викладене, а також з метою ефективного, повного та належного захисту порушених прав позивача, суд вважає за необхідне захистити порушені права позивача шляхом зобов`язання ДПС України зареєструвати вказані вище податкові накладні в ЄРПН датою її фактичного подання.

Перевіривши юридичну та фактичну обґрунтованість мотивів, покладених суб`єктом владних повноважень в основу оскаржуваного рішення на відповідність вимогам частини другої статті 2 КАС України, яка визначає, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку, суд вважає, що заявлені позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав.

Частинами першою та другою статті 6 КАС України встановлено, що суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права. Суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

Статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» встановлено, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Аналізуючи оскаржуване рішення, суд вказує, що принцип обґрунтованості рішення суб`єкта владних повноважень, відповідно до частини другої статті 2 КАС України, має на увазі, що рішення повинно бути прийнято з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії).

Європейським Судом з прав людини у рішенні по справі «Суомінен проти Фінляндії» (Suominen v. Finland), № 37801/97, п. 36, від 01.07.2003, яке, відповідно до ч. 1статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», підлягає застосуванню судами як джерело права, вказано, що орган влади зобов`язаний виправдати свої дії, навівши обґрунтування своїх рішень.

У рішенні від 10.02.2010у справі «Серявін та інші проти України» Європейський суд з прав людини вказав, що у рішеннях суддів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються.

Отже, рішення суб`єкта владних повноважень повинні ґрунтуватися на оцінці усіх фактів та обставин, що мають значення. Мають значення, як правило, ті обставини, які передбачені нормою права, що застосовується. Суб`єкт владних повноважень повинен врахувати усі ці обставини, тобто надати їм правову оцінку: прийняти до уваги або відхилити. У разі відхилення певних обставин висновки повинні бути мотивованими, особливо, коли має місце несприятливе для особи рішення.

Принцип обґрунтованості рішення вимагає від суб`єкта владних повноважень враховувати як обставини, на обов`язковість урахування яких прямо вказує закон, так і інші обставини, що мають значення у конкретній ситуації. Для цього він має ретельно зібрати і дослідити матеріали, що мають доказове значення у справі, наприклад, документи, пояснення осіб, тощо.

При цьому, суб`єкт владних повноважень повинен уникати прийняття невмотивованих висновків, обґрунтованих припущеннями та неперевіреними фактами, а не конкретними обставинами. Так само, недопустимо надавати значення обставинам, які насправді не стосуються справи. Несприятливе для особи рішення повинно бути вмотивованим.

Разом з тим, приймаючи рішення або вчиняючи дію, суб`єкт владних повноважень не може ставати на сторону будь-якої з осіб та не може виявляти себе заінтересованою стороною у справі, виходячи з будь-якого нелегітимного інтересу, тобто інтересу, який не випливає із завдань цього суб`єкта, визначених законом.

Прийняття рішення, вчинення (не вчинення) дії вимагає від суб`єкта владних повноважень діяти добросовісно, тобто з щирим наміром щодо реалізації владних повноважень та досягнення поставлених цілей і справедливих результатів, з відданістю визначеним законом меті та завданням діяльності, передбачувано, без корисливих прагнень досягти персональної вигоди, привілеїв або переваг через прийняття рішення та вчинення дії.

Таким чином, висновки та рішення суб`єкта владних повноважень можуть ґрунтуватися виключно на належних, достатніх, а також тих доказах, які одержані з дотриманням закону.

Відповідно до ч.ч. 1, 2статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Всупереч наведеним вимогам 2 відповідач, як суб`єкт владних повноважень, не довів правомірності винесення оскаржуваного рішення.

Отже, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України, оцінки поданих сторонами доказів за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді всіх обставин справи в їх сукупності, суд дійшов висновку про те, що вимоги позивача є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню повністю.

Вирішуючи питання про розподіл судових витрат, суд виходить з такого.

Відповідно до частини першої статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

З матеріалів справи вбачається, що при зверненні до суду із цим позовом позивачем сплачено судовий збір у розмірі 24810,00 грн.

З огляду на задоволення позову та враховуючи приписи статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України, суд дійшов висновку щодо наявності підстав для стягнення на користь позивача судового збору, сплаченого за подання позовної заяви у розмірі 24810,00 грн за рахунок бюджетних асигнувань відповідача Головного управління ДПС у м. Києві, оскільки саме спірне рішення відповідача призвело до виникнення спірних правовідносин.

Керуючись статтями 2, 8, 9, 19, 20, 32, 72, 77, 90, 94, 132, 241-246, 226, 255, 262, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю «СІНТА-ТРЕЙД» (адреса: 04053, м. Київ, вул. Січових Стрільців, 37-41, ) до Головного управління Державної податкової служби у м. Києві (04116, м. Київ, вул. Шолуденка, 33/19, ), Державної податкової служби України (адреса: 04053, м. Київ, пл. Львівська, 8, ) про визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити певні дії задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних комісії Головного управління ДПС у м. Києві з питань зупинення реєстрації податкової накладної розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних рішення №3705532/39958630 від 25 січня 2022 року про відмову у реєстрації податкової накладної № 606 від 16 грудня 2021 року; №3705537/39958630 від 25 січня 2022 року про відмову у реєстрації податкової накладної № 656 від 17 грудня 2021 року; №3705540/39958630 від 25 січня 2022 року про відмову у реєстрації податкової накладної № 692 від 17 грудня 2021 року; №3705536/39958630 від 25 січня 2022 року про відмову у реєстрації податкової накладної №725 від 20 грудня 2021 року; №3705538/39958630 від 25 січня 2022 року про відмову у реєстрації податкової накладної №781 від 21 грудня 2021 року; №3705535/39958630 від 25 січня 2022 року про відмову у реєстрації податкової накладної №844 від 22 грудня 2021 року; №3705539/39958630 від 25 січня 2022 року про відмову у реєстрації податкової накладної № 954 від 24 грудня 2021 року; №3705531/39958630 від 25 січня 2022 року про відмову у реєстрації податкової накладної № 1031 від 28 грудня 2021 року; №3705534/39958630 від 25 січня 2022 року про відмову у реєстрації податкової накладної № 1044 від 28 грудня 2021 року; № 3705533/39958630 від 25 січня 2022 року про відмову у реєстрації податкової накладної № 1136 від 30 грудня 2021 року.

Зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкові накладні №606 від 16 грудня 2021 року; №656 від 17 грудня 2021 року; №692 від 17 грудня 2021 року; №725 від 20 грудня 2021 року; №781 від 21 грудня 2021 року; №844 від 22 грудня 2021 року; №954 від 24 грудня 2021 року; №1031 від 28 грудня 2021 року; № 1044 від 28 грудня 2021 року; № 1136 від 30 грудня 2021 року датою їх фактичного надіслання (отримання) контролюючим органом.

Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «СІНТА-ТРЕЙД» судовий збір у розмірі 24810,00 (двадцять чотири тисячі вісімсот десять гривень 00 копійок) за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Державної податкової служби у м. Києві.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Суддя О.В. Захарова