Справа № 947/8735/26
Суддя: Мальований В. О.
Дата ухвалення: 2026-03-10 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

_________________________________________________________________________________________________________________________
Справа № 947/8735/26
Провадження № 2-а/947/86/26
УХВАЛА

10.03.2026 року м.Одеса

Суддя Київського районного суду м. Одеси Мальований В.О., розглянувши матеріали адміністративної справи за позовною заявою ОСОБА_1 до інспектора УПП в Одеській області 1 взводу 5 роти 2 батальйону лейтенанта поліції Трубай Олександра Михайловича про скасування постанови серії ЕНА №6587479,

ВСТАНОВИВ:

25.02.2025 до Київського районного суду міста Одеси надійшла позовна заява ОСОБА_1 до інспектора УПП в Одеській області 1 взводу 5 роти 2 батальйону лейтенанта поліції Трубай Олександра Михайловича про скасування постанови серії ЕНА №6587479.

Разом з позовною заявою позивачем подано заяву про поновлення та продовження строку звернення до суду в якій просить визнати поважними причини пропуску строку на подання позовної заяви зазначивши, що 29.01.2026 року відносно нього складено постанову про накладення адміністративного стягнення серії ЕНА №6587479 передбаченого ч.1 ст.126 КУпАП. Копію зазначеної постанови йому не вручено. 30.01.2026 ОСОБА_1 звернувся до УПП в Одеській області про надання копії постанови серії ЕНА №6587479 від 29.01.2026 р., яку йому було вручено «12.01.2026». Тому вважає, що строк на оскарження вищезазначеної постанови пропущено з поважних причин.

У відповідності до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями, справу за вказаним позовом розподілені судді Мальованому В.О. Ухвалою судді від 26.02.2026 позовну заяву ОСОБА_1 залишено без руху та надано строк для усунення недоліків. Серед недоліків позовної заяви зазначено , що належним відповідачем у справах є не інспектор УПП в Одеській області Сіленко Д.Ю., а є орган владних повноважень в якому він працює. Рекомендовано позивачеві визначитися із відповідачем юридичною особою суб`єктом владних повноважень. Крім того вказано , що оскільки до позовної заяви долучено копію постанови про накладення адміністративного стягнення ЕНА №6587479 від 29.01.2026, в якій відсутній підпис ОСОБА_1 про її отримання. Однак, зазначена позивачем в позовній заяві дата отримання постанови про накладення адміністративного стягнення ЕНА №6587479 «12.01.2026» вочевидь є помилковою. До позовної заяви не долучено доказів на підтвердження дати отримання оскаржуваної постанови, тому вказані обставини не підтверджують поважності причин пропуску процесуального строку звернення до суду та наявність підстав для його поновлення. 09.03.2026 на адресу суду надійшла заява позивача ОСОБА_1 про усунення недоліків позовної заяви . в якій він зазначає, що у відповідь на звернення С-214 отримав копію постанови та матеріалів «10.01.2026» , очевидно мається на увазі «10.02.2026», а відео фіксацію отримав 16.02.2026. Відповідь на звернення С-215 стосовно службової перевірки була йому направлена відповідачем 12.02.2026 Укрпоштою та отримана позивачем 20.02.2026. До заяви додано копії відповідей та копія накладної Укрпошти. Питання належного відповідача у справі юридичної особи органу владних повноважень , позивачем у заяві про усунення недоліків не вирішено. Дослідивши матеріали справи за вказаним позовом, суддя дійшов наступного висновку. Відповідно до ч.1 ст.123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків , установлених законом , без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави , вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дні вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку. Відповідно до ч.2 ст.123 КАС України якщо заяву не буде подано особою у визначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними , суд повертає позовну заяву. Строк оскарження постанови по справі про адміністративне правопорушення визначено статтею 288 Кодексу України про адміністративні правопорушення, згідно з якою скаргу на постанову по справі про адміністративне правопорушення може бути подано протягом десяти днів з дня винесення постанови, а щодо постанов по справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксовані в автоматичному режимі, та/або про порушення правил зупинки, стоянки, паркування транспортних засобів, зафіксовані в режимі фотозйомки (відеозапису), - протягом десяти днів з дня набрання постановою законної сили. В разі пропуску зазначеного строку з поважних причин цей строк за заявою особи, щодо якої винесено постанову, може бути поновлено органом (посадовою особою), правомочним розглядати скаргу. За приписами частин першої, третьої статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів. Отже, питання, пов`язані з обчисленням строку звернення до адміністративного суду, його поновленням, а також наслідки пропуску такого строку чітко врегульовано вищевказаними положеннями законодавства. Окрім цього, частина друга статті 44 Кодексу адміністративного судочинства України зобов`язує учасників справи добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки. На цьому ж наголошено і у частині першій статті 45 цього ж Кодексу, якою передбачено, що учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Наведені правові норми Кодексу адміністративного судочинства України конкретизують характер процесуальної поведінки, який зобов`язує учасників справи діяти сумлінно, тобто проявляти добросовісне ставлення до наявних у них прав і здійснювати їх реалізацію таким чином, щоб забезпечити неухильне та своєчасне (без суттєвих затримок та зайвих зволікань) виконання своїх обов`язків, встановлених законом або судом, зокрема щодо дотримання строку звернення до адміністративного суду. Такий висновок узгоджується з правовою позицією, викладеною у постанові Верховного Суду від 21.05.2020 у справі №826/22361/15. У даному випадку, строк звернення до суду щодо оскарження оскаржуваної постанови по справі про адміністративне правопорушення регламентовано спеціальним актом законодавства - Кодексом України про адміністративні правопорушення, і такий строк становить десяти днів та обчислюється з дня винесення постанови. Суд звертає увагу на те, що діючим законодавством ( КУпАП або КАС України) не визначено початок перебігу строку на оскарження із фактом отримання копії постанови, тобто сам факт відсутності копії постанови у особи, яка була притягнута до адміністративної відповідальності не впливає автоматично не перебіг строку оскарження. Приймаючи до уваги положення статті 122 КАС України в частині строків оскарження суд надає оцінку як самому факту відсутності у особи копії постанови так і факт її обізнаності про факт винесення такої постанови. Зі змісту самої позовної заяви вбачається, що про порушення права позивача та притягнення його до адміністративної відповідальності йому стало відомо 29.01.2026. 30.01.2026 він звернувся із заявами до УПП в Одеській області вх..№С-214 про отримання копій матеріалів адміністративного правопорушення та вх..С-215 про проведення службового розслідування. Відповідно до листа №С-214/41/13/04/02-26 від 10.02.2026 департаменту патрульної поліції управління патрульної поліції в Одеській області , Сіленку Д. за його зверненням були надані матеріали справи про адміністративне правопорушення в тому числі і постанова про притягнення його до адміністративної відповідальності серії ЕНА №6587479. Факт отримання постанови про притягнення до адміністративної відповідальності 10.02.2026 , підтверджує також позивач ОСОБА_1 в своїй заяві про усунення недоліків. З позовом до суду позивач звернувся лише 25.02.2026, з пропуском встановленого десяти денного строку. При цьому , як на обставину поважності пропуску такого строку , позивач зазначає необхідність отримання копій матеріалів справи та відео фіксації та відповіді на його звернення щодо службового розслідування відносно посадових осіб. Питання, пов`язані з оцінкою поважності причин пропуску строку звернення до адміністративного суду, неодноразово вирішувалось й Великою Палатою Верховного Суду, зокрема, у постанові від 27.05.2020 у справі №9901/546/19 висловлено правову позицію про те, що поважними причинами пропуску строку звернення до суду визнаються лише ті обставини, які були об`єктивно непереборними, тобто не залежали від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені відповідними та належними доказами. Також у постанові від 25.03.2020 у справі №9901/588/19 Велика Палата Верховного Суду вказала, що згідно зі статтею 17 Закону України від 23.02.2006 №3477-IV «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) як джерело права. Так, ЄСПЛ, у пунктах 37 та 38 рішення від 18.11.2010 у справі «Мушта проти України», нагадав, що право на суд, одним з аспектів якого є право на доступ до суду, не є абсолютним, воно за своїм змістом може підлягати обмеженням, особливо щодо умов прийнятності скарги на рішення. Однак такі обмеження не можуть стосуватися реалізації цього права у такий спосіб або до такої міри, щоб саму суть права було порушено. Ці обмеження повинні переслідувати легітимну мету, і має бути розумний ступінь пропорційності між використаними засобами та поставленими цілями. Норми, які регламентують строки подання скарг, безумовно, передбачаються для забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності. Зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані. У той же час такі норми або їх застосування мають відповідати принципу юридичної визначеності та не перешкоджати сторонам використовувати наявні засоби. Таким чином, за практикою Європейського суду з прав людини, застосування судами наслідків пропущення строків звернення до суду не є порушенням права на доступ до суду. На цьому наголошено й у постанові Великої Палати Верховного Суду від 06.06.2018 у справі №800/474/17 (провадження №11-337заі18). У постанові від 30 квітня 2021 року винесеної у справі 520/15510/19 Верховний Суд у складі суддів об`єднаної палати Касаційного адміністративного суду зазначив, що інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності в публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними. Обставини які встановлені судом дозоляють прийти до висновку що строк звернення до суду із оскарженням постанови від 29.01.2026 було пропущено без поважних причин так як позивачем не наведено вагомих і переконливих аргументів, які б свідчили про наявність обставин об`єктивного і непереборного характеру, що створили суттєві перешкоди стороні позивача у реалізації належного йому права на звернення до адміністративного суду упродовж строку, встановленого для цього законодавством, або ж взагалі унеможливили своєчасну реалізацію позивачем такого права. Отже, враховуючи те, що позивачем пропущений встановлений законом строк звернення до суду з даним позовом і ним не надано суду належних обґрунтувань та доказів на підтвердження поважності причин пропуску цього строку, суд дійшов висновку про відсутність підстав для поновлення строку звернення до суду з даним позовом та про наявність підстав для повернення позовної заяви у відповідності до вимог статті 123 ч.2 Кодексу адміністративного судочинства України.

На підставі викладеного, керуючись ст.123 ч.2, КАС України, суд, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до інспектора УПП в Одеській області 1 взводу 5 роти 2 батальйону лейтенанта поліції Трубай Олександра Михайловича про скасування постанови серії ЕНА №6587479 повернути позивачеві . Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду. Апеляційна скарга на ухвалу суду подається до П`ятого апеляційного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її підписання.

Суддя Мальований В. О.