Справа № 640/20837/21
Суддя: Михайлик А.С.
Дата ухвалення: 2026-03-09 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Донецький окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

09 березня 2026 року Справа№640/20837/21

Донецький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Михайлик А.С. розглянув у спрощеному (письмовому) провадженні справу за позовом фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Головного управління Державної податкової служби у м. Києві про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення

ЗМІСТ ПОЗОВНИХ ВИМОГ ТА ЗАПЕРЕЧЕНЬ

Фізична особа-підприємець ОСОБА_1 звернувся до Окружного адміністративного суду м. Києва із позовом до Головного управління ДПС у місті Києві про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення № 2 від 09.04.2021 на суму 12 053,29 грн.

За змістом позову у квітні 2021 року позивач отримав податкове повідомлення-рішення від 09.04.2021 № 2 разом із актом камеральної перевірки від 11.03.2021. Позивач зазначив, що відповідачем порушено порядок прийняття податкового повідомлення-рішення, оскільки акт перевірки мав бути направлений протягом 3 днів від дня його підписання, після отримання акту платник податків має право на підготовку заперечень до акту, додаткових доказів та аргументів. Несвоєчасне направлення акту перевірки позбавило позивача можливості надати свої заперечення.

Крім цього, позивач зазначив, що виявлене під час камеральної перевірки заниження суми податкових зобов`язань сталося через допущені ним помили в наданій декларації з єдиного податку за 2020 рік, втім, після отримання 16.04.2021 податкового повідомлення-рішення, 19.04.2021 позивач надав уточнюючу декларацію з єдиного податку за 2020 рік із виправленими в ній показниками, з урахуванням уточнюючої декларації сума податкових зобов`язань позивача з єдиного податку за 2020 рік становить 5 119,40 грн. В позові зазначено, що за наслідком адміністративного оскарження рішенням Державної податкової служби України спірне податкове повідомлення-рішення, було залишено без змін.

Відповідач проти задоволення позову заперечував, підстави незгоди із позовом навів у наданому до суду відзиві. За змістом відзиву перевіркою встановлено помилки заповнення декларації з єдиного податку за 2020 рік, зокрема, встановлено декларування неправильної суми зобов`язання за попередній податковий період, на суму якого зменшується сума податку звітного податкового періоду. В декларації за 2020 рік значення рядку 13 «Нараховано за попередній звітний період (значення рядку 12 декларації за попередній звітний (податковий) період становить 34057,52 грн., в той час як значення рідку 12 в декларації за 3 квартали 2020 року становить 22004,23 грн. Зазначене призвело до заниження податкового зобов`язання з єдиного податку за 2020 рік на 12 053,29 грн, на підставі встановлених під час перевірки обставин контролюючим органом 09.04.2021 прийнято податкове повідомлення-рішення про збільшення грошового зобов`язання з єдиного податку на 12 053,29 грн.

Посилаючись на правомірність прийнятого податкового повідомлення-рішення відповідач просив суд відмовити позивачу у задоволенні вимог позивача.

ПРОЦЕСУАЛЬНІ ДІЇ У СПРАВІ

Ухвалою Окружного адміністративного суду м. Києва від 02.08.2021 відкрито провадження у справі, її призначено до розгляду в порядку загального позовного провадження.

13.12.2022 Верховна Рада України прийняла Закон України № 2825-ІХ «Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду» (далі Закон № 2825-ІХ), який набрав чинності 15.12.2022.

За результатами автоматизованого розподілу адміністративних справ, які не розглянуті Окружним адміністративним судом міста Києва, між окружними адміністративними судами України, цю справу передано на розгляд та вирішення Донецькому окружному адміністративному суду.

06.05.2025 проведений автоматизований розподіл судової справи між суддями Донецького окружного адміністративного суду, за результатами якого адміністративну справу передано на розгляд судді Михайлик А.С.

Ухвалою від 14.05.2025 відкрито провадження у справі та призначено справу до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).

ВСТАНОВЛЕНІ СУДОМ ОБСТАВИНИ

Позивач, ОСОБА_1 (позивач) є фізичною особою-підприємцем, дата реєстрації 01.11.2002, що підтверджується наявною в матеріалах справи випискою з Єдиного державного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців.

Згідно з витягом з реєстру платників єдиного податку від 05.02.2018 №890/В/26-57-13-02-12 позивач з 01.01.2012 є платником єдиного податку групи без реєстрації платником ПДВ.

09.02.2021 позивач надав декларацію платника єдиного податку за 2020 рік, в якій задекларував такі показники:

обсяг доходу за звітний (податковий) період що оподатковується за ставкою 5%(рядок06) 783 538,43 грн, сума загальна сума доходу за звітний (податковий) період (рядок 08) 783 538,43 грн;

сума податку за ставкою 5% (рядок 11) 39176,92 грн;

нараховано всього за попередній звітний (податковий) період (рядок 12) 39 176,92 грн;

нараховано за попередній звітний (податковий) період (значення рядку 12 декларації попереднього звітного податкового періоду (рядок 13) 34 057,52 грн;

сума єдиного податку , яка підлягає нарахуванню та сплаті в бюджет за підсумками поточного звітного (податкового) періоду (рядок 12-ядок 13) 5119,40 грн.

11.03.2021 відповідачем проведено камеральну перевірку податкової декларації платника єдиного податку фізичної особи підприємця за 2020 рік , що подано 09.02.2021, про що складено акт перевірки № 19922/Ж5/26-15-24-12-11/. Згідно з актом камеральною перевіркою встановлено, що сума єдиного податку, зазначена платником податку у податковій декларації є меншою ніж визначено за результатами камеральної перевірки, що призвело до заниження податкового зобов`язання з єдиного податку. В акті перевірки зазначено про встановлення невідповідності значення рядку 13 декларації «Нараховано за попередній звітний (податковий) період», що за даними платника податків становить 34 057,52 грн, за даними камеральної перевірки -22 004,23, сума відхилення - 12053,29 грн, та значення рядку 14 декларації «Сума податкового зобов`язання щодо сплати єдиного податку», що за даними платника податків становить 5119,40 грн, за даними камеральної перевірки 17172,69 грн, відхилення «+12053,29 грн».

В акті зазначено, що згідно з даними АІС «Податковий блок» в розрахунку використана суму рядку 12 декларації за 3 квартали 2020 року.

Згідно з висновками акту при заповнені декларації за 2020 рік платником порушено п.п.2 п. 293.1 ст. 293 Податкового кодексу України.

09.04.2021 відповідачем прийнято податкове повідомлення-рішення № 2, яким на підставі п. 293.3. ст. 293 Податкового кодексу України , пп. 54.3.2. п. 54.3. ст. 54, пункту 58.1. ст. 58 Податкового кодексу України збільшено суму грошового зобов`язання з єдиного податку з фізичних осіб на 12053,29 грн.

19.04.2021 позивачем надано уточнюючу декларацію з єдиного податку за 2020 рік (реєстраційний № ), в якій зазначено такі уточнені показники:

обсяг доходу за звітний (податковий) період що оподатковується за ставкою 5% (рядок06) 542472,55 грн,

сума загальна сума доходу за звітний (податковий) період (рядок 08) 542 472,55 грн;

сума податку за ставкою 5% (рядок 11) 27 123,63 грн;

нараховано всього за попередній звітний (податковий) період (рядок 12) 27 123,63 грн;

нараховано за попередній звітний (податковий) період (значення рядку 12 декларації попереднього звітного податкового періоду (рядок 13) 22004,23 грн;

сума єдиного податку , яка підлягає нарахуванню та сплаті в бюджет за підсумками поточного звітного (податкового) періоду (рядок 12-рядок 13) (рядок 14) 5119,40 грн.

22.04.2021 позивач надав скаргу до ДПС України скаргу в якій, посилаючись на показники уточнюючої декларації за 2020 рік, яку ним було надано 19.04.2021 просив скасувати податкове повідомлення-рішення від 09.04.2021 № 2.

Рішенням Державної податкової служби України від 29.06.2021 № 518/6/99-00-06-04-01-05 у задоволенні скарги позивача відмовлено та залишено без змін податкове повідомлення-рішення від 09.04.2021 № 2. В зазначеному рішенні, не заперечуючи право платника податків на подання уточнюючої декларації після прийняття податкового повідомлення-рішення на підставі акту камеральної перевірки та посилаючись на п. 50.3. ст. 50 Податкового кодексу України, податковий орган зазначив, що подання уточнюючої декларації після проведення камеральної перевірки та прийняття податкового повідомлення-рішення зміни показників, що відображені в уточнюючій декларації є підставою для проведення документальної перевірки.

ДЖЕРЕЛА ПРАВА Й НОРМАТИВНО-ПРАВОВІ АКТИ

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час адміністрування податків, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулюються Податковим кодексом України (надалі за текстом ПК України, Кодекс). Суд застосовує норми Податкового кодексу України в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин, що є предметом розгляду в цій справі.

Правові засади застосування спрощеної системи оподаткування, обліку та звітності, а також справляння єдиного податку визначено Главою І Спрощена система оподаткування, обліку та звітності розділу XIV Спеціальні податкові режими Податкового кодексу України.

Згідно з пунктом 294..1. ст. 294 Податкового кодексу України податковим (звітним) періодом для платників єдиного податку третьої групи є календарний квартал (крім податкового періоду для податкової звітності з податку на додану вартість, визначеного пунктом 202.1 статті 202 цього Кодексу).

Пунктом 295.3. ст. 295 Податкового кодексу України визначено, що платники єдиного податку третьої групи сплачують єдиний податок протягом 10 календарних днів після граничного строку подання податкової декларації за податковий (звітний) квартал.

Відповідно до п. 296.7 ст. 296 Податкового кодексу України податкова декларація складається наростаючим підсумком з урахуванням норм пунктів 296.5 і 296.6 цієї статті. Уточнююча податкова декларація подається у порядку, встановленому цим Кодексом.

Згідно з пунктом 300.1 ст. 300 Податкового кодексу України платники єдиного податку несуть відповідальність відповідно до цього Кодексу за правильність обчислення, своєчасність та повноту сплати сум єдиного податку, а також за своєчасність подання податкових декларацій

Згідно з п. 54.1 ст. 54 Податкового кодексу України крім випадків, передбачених податковим законодавством, платник податків самостійно обчислює суму податкового та/або грошового зобов`язання та/або пені, яку зазначає у податковій (митній) декларації або уточнюючому розрахунку, що подається контролюючому органу у строки, встановлені цим Кодексом. Така сума грошового зобов`язання та/або пені вважається узгодженою.

Відповідно до пунктів 50.1, 50.2 статті 50 ПК України у разі якщо у майбутніх податкових періодах (з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 цього Кодексу) платник податків самостійно (у тому числі за результатами електронної перевірки) виявляє помилки, що містяться у раніше поданій ним податковій декларації (крім обмежень, визначених цією статтею), він зобов`язаний надіслати уточнюючий розрахунок до такої податкової декларації за формою чинного на час подання уточнюючого розрахунку.

Платник податків, який самостійно (у тому числі за результатами електронної перевірки) виявляє факт заниження податкового зобов`язання минулих податкових періодів, зобов`язаний, за винятком випадків, установлених пунктом 50.2 цієї статті, зокрема, або надіслати уточнюючий розрахунок і сплатити суму недоплати та штраф у розмірі трьох відсотків від такої суми до подання такого уточнюючого розрахунку.

Платник податків під час проведення документальних планових та позапланових перевірок не має права подавати уточнюючі розрахунки до поданих ним раніше податкових декларацій за будь-який звітний (податковий) період з відповідного податку і збору, який перевіряється контролюючим органом. Це правило не поширюється на випадки, встановлені статтею 177 цього Кодексу.

Підпунктом 54.3.2 пункту 54.3. ст. 54 Податкового кодексу визначено, що контролюючий орган зобов`язаний самостійно визначити суму грошових зобов`язань, зменшення (збільшення) суми бюджетного відшкодування та/або зменшення (збільшення) від`ємного значення об`єкта оподаткування податком на прибуток або від`ємного значення суми податку на додану вартість платника податків, передбачених цим Кодексом або іншим законодавством, або зменшення суми податку на доходи фізичних осіб, задекларовану до повернення з бюджету у зв`язку із використанням платником податку права на податкову знижку, якщо дані перевірок результатів діяльності платника податків, крім електронної перевірки, свідчать про заниження або завищення суми його податкових зобов`язань та/або іншого зобов`язання, контроль за сплатою якого покладено на контролюючі органи, суми бюджетного відшкодування та/або від`ємного значення об`єкта оподаткування податком на прибуток або від`ємного значення суми податку на додану вартість платника податків, або завищення суми податку на доходи фізичних осіб, що підлягає поверненню з бюджету у зв`язку із використанням платником податку права на податкову знижку, заявлених у податкових (митних) деклараціях, уточнюючих розрахунках.

Згідно з пунктом 75.1 статті 75 ПК України контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки. Камеральні та документальні перевірки проводяться контролюючими органами в межах їх повноважень виключно у випадках та у порядку, встановлених цим Кодексом, а фактичні перевірки - цим Кодексом та іншими законами України, контроль за дотриманням яких покладено на контролюючі органи.

Пунктом 76.1 статті 76 ПК України передбачено, що камеральна перевірка проводиться посадовими особами контролюючого органу без будь-якого спеціального рішення керівника такого органу або направлення на її проведення. Камеральній перевірці підлягає вся податкова звітність суцільним порядком. Згода платника податків на перевірку та його присутність під час проведення камеральної перевірки не обов`язкова.

Відповідно до підпункту 75.1.1 пункту 75.1 статті 75 ПК України камеральною вважається перевірка, яка проводиться у приміщенні контролюючого органу виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків та даних системи електронного адміністрування податку на додану вартість (даних центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, даних Єдиного реєстру податкових накладних та даних митних декларацій), а також даних Єдиного реєстру акцизних накладних та даних системи електронного адміністрування реалізації пального та спирту етилового.

Предметом камеральної перевірки також може бути своєчасність подання податкових декларацій (розрахунків) та/або своєчасність реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних, акцизних накладних та/або розрахунків коригування до акцизних накладних у Єдиному реєстрі акцизних накладних, виправлення помилок у податкових накладних та/або своєчасність сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобов`язання виключно на підставі даних, що зберігаються (опрацьовуються) у відповідних інформаційних базах.

ОЦІНКА ДОВОДІВ СТОРІН ТА ВИСНОВКИ СУДУ

Оскаржуване позивачем податкове повідомлення-рішення від 09.04.2021 № 2 прийнято на підставі акту камеральної перевірки від 11.03.2021 № 19922/Ж5/26-15-24-12-11/.

Предметом камеральної перевірки є, зокрема, проведення контролюючим органом арифметичного та логічного контролю правильності оформлення документів податкової звітності (повноти заповнення усіх необхідних реквізитів, чіткості їх заповнення тощо), перевірку правильності складення розрахунків за податковими платежами (арифметичний підрахунок остаточних сум податків; правильність відображення показників, необхідних для обчислення бази оподаткування; логічний зв`язок та узгодженість відповідних показників поточного періоду та їх зіставлення з показниками попередніх періодів).

Інші обставини, які впливають на своєчасність, достовірність, повноту нарахування і сплати податків, є предметом перевірки контролюючим органом під час здійснення документальних перевірок в порядку, передбаченому статтями 77, 78 ПК України.

Відповідно до наданих відповідачем документів акт перевірки отриманий позивачем 20.03.2021 (рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення 138), податкове повідомлення-рішення від 09.04.2021 № 2 16.04.2021 (рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення 693), з огляду на що суд не приймає доводи позивача про порушення відповідачем порядку прийняття оскаржуваного податкового повідомлення-рішення та несвоєчасне направлення акту перевірки.

В межах позову, що розглядається в цій справі, позивачем не заперечуються допущені ним помилки при заповненні декларації з єдиного податку (звітної) за 2020 рік, що виявлені відповідачем під час проведення камеральної перевірки. Зазначені помилки підтверджено також наявними в матеріалах справи документами. Так, в рядку декларації за звітний податковий період 3 квартали 2020 року значення рядку 12 "Нараховано всього за попередній звітний (податковий) період", що підлягає перенесенню до рядку 13 декларації за звітний податковий період 2020 рік, становить 22004,23 грн, в той час як значення рядку 13 в декларації за 2020 рік становить 34057,52 грн. Зазначені помилки вплинули на суму податкового зобов`язання, визначеного до сплати (рядок 14 декларації) за 2020 рік.

Водночас, в уточнюючій декларації з єдиного податку за 2020 рік, наданої відповідно до ст. 50, 296 Податкового кодексу України 19.04.2021, позивач зменшив значення рядків 06 та 08 декларації, в яких визначено розмір доходу за звітний податковий період, що підлягає оподаткуванню єдиним податком до 542 472,55 грн, та рядку 12 декларації, в якому визначено розмір податкового зобов`язання за звітний податковий період до 27 123,63 грн, в той час як у звітній декларації позивачем встановлювалося значення рядків 06, 08 на рівні 783 538,43 грн, рядок 13 - 39 176,92 грн.

Згідно з п. 54.1. ст. 54 та п. 300.1. ст. 300 Податкового кодексу України платник податків самостійно визначає суму податку до сплати у наданих до податкового органу деклараціях (у т.ч. уточнених) та несе відповідальність за правильність обчислення, своєчасність та повноту сплати сум єдиного податку.

Тобто, платник податку самостійно визначає суму податкового зобов`язання у наданих ним до контролюючого органу деклараціях, в той час як контролюючий орган наділений правом на перевірку правильності задекларованих позивачем показників у порядку, що встановлений Податковим кодексом України.

Суд зазначає, що правильність визначення позивачем показників в уточненій декларації за 2020 рік, яку надано 19.04.2021, їх відповідність обліку позивача може бути встановлено лише під час проведення документальної перевірки. Саме про це йдеться в ст. 50.3. ст. 50 Податкового кодексу України, яка встановлює право контролюючого органу на проведення позапланової перевірки платника податків у разі надання ним уточнюючої декларації за період, що перевірявся. В матеріалах справи відсутні документи, які б свідчили про реалізацію відповідачем права на проведення позапланової перевірки. Неправомірність визначення показників уточнюючої декларації за 2020 рік, наданої 19.04.2021, на час розгляду цієї справи відповідачем не доведено.

У випадку, що розглядається в цій справі, після подання платником податку уточнюючої декларації за звітний податковий період 2020 рік, із врахуванням зменшеного позивачем об`єкту оподаткування єдиним податком, сума єдиного податку, що підлягає сплаті за зазначений період становить 5119,40 грн, в той час як із врахуванням визначеного контролюючим органом податкового зобов`язання з єдиного податку у податковому повідомленні-рішенні від 09.04.2021 № 2 сума зобов`язання за зазначений період є більшою на 12 053,29 грн, та не відповідає обсягу задекларованого позивачем доходу, що підлягає оподаткуванню. Залишення без змін зазначеного податкового повідомлення-рішення матиме своїм наслідком визначення платнику податків суми єдиного податку, що не відповідає задекларованому ним об`єкту оподаткування за цей період.

З огляду на зазначене, не зважаючи на відповідність оскаржуваного податкового повідомлення-рішення від 09.04.2021 № 2 обставинам, що мали місце на час його прийняття на сьогоднішній день, із врахуванням висновків суду про невідповідність задекларованого позивачем об`єкту оподаткування єдиним податком за 2020 рік розміру податкового зобов`язання з єдиного податку за 2020 рік (самостійно визначених позивачем в уточнюючій декларації від 19.04.2021 (5119,40)) та визначених відповідачем у податковому повідомленні-рішенні від 09.04.2021 № 2), податкове повідомлення-рішення від 09.04.2021 № 2 підлягає скасуванню.

Таким чином, заявлені позивачем вимоги є обґрунтованими та підлягають задоволенню.

Відповідно до частини першої статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Позивачем при поданні позову сплачено судовий збір в розмірі 908 грн за квитанцією від 27.07.2021 № 261810041. Сума сплаченого судового збору із врахуванням приписів статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України підлягає стягненню з бюджетних асигнувань відповідача повністю.

Враховуючи викладене вище та керуючись ст.ст. 2, 3, 5, 9, 12, 15, 19, 22, 25, 32, 72, 76, 77, 79, 139, 194, 205, 241-243, 245, 246 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

ВИРІШИВ:

Позов фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Головного управління Державної податкової служби у м. Києві про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення - задовольнити повністю.

Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення від 09.04.2021 № 2 про збільшення суми грошового зобов`язання з єдиного податку на 12053,29 грн.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Державної податкової служби у м. Києві = на користь ОСОБА_1 судовий збір в розмірі 908 (дев`ять сот вісім) гривень 38 копійок.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо справу було розглянуто в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Позивач: фізична особа-підприємець ОСОБА_1 , адреса: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ,

Відповідач: Головне управління Державної податкової служби України в м. Києві, адреса: 04116, м. Київ, вул. Шолуденка, будинок 33/19, .

Суддя А.С. Михайлик