Справа № 420/8173/25
Суддя: Димерлій О.О.
Дата ухвалення: 2026-03-05 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

05 березня 2026 р.м. ОдесаСправа № 420/8173/25
Перша інстанція: суддя Бездрабко О.І.,

повний текст судового рішення

складено 28.08.2025, м. Одеса

П`ятий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

судді-доповідача Димерлія О.О.,

суддів Шляхтицького О.І., Вербицької Н.В.,

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Одеського окружного адміністративного суду від 28.08.2025 у справі №420/8173/25 за позовом ОСОБА_1 до комунальної установи "Одеський обласний центр медико-соціальної експертизи" про визнання протиправним та скасування рішення

У С Т А Н О В И В:

20.03.2025 ОСОБА_1 звернувся до Одеського окружного адміністративного суду з позовною заявою, у якій просить суд визнати протиправним та скасувати рішення комунальної установи "Одеський обласний центр медико-соціальної експертизи" в частині скасування попереднього рішення МСЕК про встановлення групи інвалідності ОСОБА_1 .

В обґрунтування позовних вимог позивач вказує, що законодавством не передбачено перегляд рішень МСЕК про встановлення громадянам груп інвалідності за зверненнями правоохоронних органів, органів державної влади. Також, у МСЕК, РЕК різного рівня, інших установ та підрозділів МОЗ України немає права самостійно переглядати і скасовувати такі рішення МСЕК. Діючим законодавством України визначено виключний перелік суб`єктів оскарження рішень МСЕК: хворий, потерпілий від нещасного випадку на виробництві та професійного захворювання або особа з інвалідністю. Ініціатор перегляду попередніх рішень МСЕК не був належним суб`єктом оскарження рішень МСЕК про становлення громадянам груп інвалідності, а розширена експертна комісія (РЕК) комунальної установи "Одеський обласний центр медико-соціальної експертизи" протиправно, без наявних на те законних повноважень, не ґрунтуючись на будь-яких нормах законодавства України, своїм рішенням незаконно скасувала попереднє рішення МСЕК про встановлення групи інвалідності ОСОБА_1 . Як відмічає позивач, ним не подавались підроблені документи з метою отримання інвалідності. Суб`єктом владних повноважень не проведено жодної експертизи з приводу достовірності раніше наданих ОСОБА_1 медичних документів. Крім того, вирішуючи спірне питання відповідачем не запрошено ОСОБА_1 на засідання комісії.

Не погодившись із заявленими позивачем вимогами комісією з припинення комунальної установи "Одеський обласний центр медико-соціальної експертизи" до суду першої інстанції скеровано письмові пояснення, у яких зазначено, що іналідність ОСОБА_1 скасовано у зв`язку із виявленням фактів підробки документів, які були підставою для встановлення такої інвалідності.

Рішенням Одеського окружного адміністративного суду від 28.08.2025 у справі №420/8173/25 у задоволенні позовної заяви ОСОБА_1 відмовлено повністю.

Приймаючи означене рішення суд першої інстанції вказав, що позивачем не доведено прийняття стосовно рішення про скасування попереднього рішення МСЕК щодо встановлення ОСОБА_1 інвалідності.

Не погодившись із рішенням суду першої інстанції позивачем подано апеляційні скарги в яких, з посиланням на неправильне застосування окружним адміністративним судом норм матеріального права, викладено прохання змінити мотивувальну частину оскаржуваного судового акту.

Обґрунтовуючи вимоги апеляційної скарги ОСОБА_1 зазначає, що ним оскаржується рішення РЕК КУ ООЦМСЕ, прийняте до 01.01.2025, а тому при розгляді даного спору слід застосовувати виключно норми, діючі на момент ухвалення зазначеного рішення, зокрема, ті, на які послався позивач в своєму позові. Діючим на момент прийняття оскаржуваного рішення законодавством України було визначено виключний перелік суб`єктів оскарження рішень МСЕК: хворий, потерпілий від нещасного випадку на виробництві та професійного захворювання або особа з інвалідністю. Таким чином, ініціатор перегляду попередніх рішень МСЕК Малиновська окружна прокуратура міста Одеси не була належним суб`єктом оскарження рішень МСЕК про встановлення громадянам груп інвалідності, також вона не була наділена правом ініціювання перед МСЕК, РЕК різного рівня, інших установ та підрозділів МОЗ України, питання про перевірку, перегляд, скасування або зміну прийнятих МСЕК рішень про встановлення громадянам груп інвалідності. Жодна з діючих до 01.01.2025 норм не надає ані відповідачу, ані органам прокуратури будь-яких повноважень щодо перегляду рішень МСЕК. Також, позивач зауважує, що оскаржуване судове рішення не містить жодного посилання на належні та допустимі докази використання ОСОБА_1 підроблених документів, якими могли бути чинне рішення суду, експертний висновок, відповіді лікарняних установ про невідповідність змісту виданих ними медичних документів наданим на розгляд МСЕК тощо. Крім того, переглядаючи раніше призначену ОСОБА_1 групу інвалідності, представники відповідача навіть не запросили позивача на засідання для надання відповідних пояснень, відповідачем не проведено жодної експертизи з приводу достовірності раніше наданих ОСОБА_1 медичних документів.

Розглянувши доводи апеляційної скарги, перевіривши матеріали справи, у системному зв`язку з положеннями чинного, на час виникнення спірних правовідносин, законодавства, судом апеляційної інстанції установлено наступне.

Зокрема, колегією суддів з`ясовано, що ОСОБА_1 службу проходив в органах поліції.

02.04.2024 медико-соціальною експертною комісією проведено огляд ОСОБА_1 щодо встановлення йому групи інвалідності.

За наслідком такого огляду ОСОБА_1 встановлено ІІ групу інвалідності (захворювання пов`язане з проходженям служби в поліції).

Згідно фактичних обставин справи ОСОБА_1 призначено пенсію за вислугу років (ІІ група інвалідності), що підтверджується пенсійним посвідченням від 24.04.2024 серії НОМЕР_1 .

16.01.2025 комунальною установою «Одеський обласний центр медико-соціальної експертизи» на адресу Головного управління Пенсійного фонду України в Одеській області скеровано лист №23, у якому зазначено, що на підставі виявлених фактів підробки документів, які були підставою для встановлення інвалідності ОСОБА_1 скасовано рішення МСЕК про встановлення групи інвалідності.

Уважаючи протиправним рішення про скасування рішення МСЕК щодо встановлення групи інвалідності ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом стосовно його скасування.

Здійснюючи перегляд справи в апеляційному порядку в межах доводів апеляційної скарги колегія суддів зазначає наступне.

Частиною другою статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

З метою забезпечення належного захисту прав та законних інтересів громадян України, посилення протидії корупції в державних органах, недопущення зловживань у сфері медико-соціальної експертизи Радою національної безпеки і оборони України 22.10.2024 прийнято рішення «Щодо протидії корупційним та іншим правопорушенням під час встановлення інвалідності посадовим особам державних органів».

Означене рішення введено в дію Указом Президента України від 22.10.2024 №732/2024.

Пунктом 1 рішення Ради національної безпеки і оборони України від 22.10.2024 «Щодо протидії корупційним та іншим правопорушенням під час встановлення інвалідності посадовим особам державних органів» рекомендовано Офісу Генерального прокурора, Службі безпеки України, Державному бюро розслідувань, Національній поліції України, Національному антикорупційному бюро України прозвітувати у місячний строк про вжиті заходи реагування щодо виявлення, розслідування та протидії корупційним й іншим кримінальним правопорушенням під час встановлення інвалідності посадовим особам державних органів. За результатами проведеної роботи запропонувати відповідні кадрові та організаційні рішення.

Підпукнтами «б-ґ» пункту 2 рішення Ради національної безпеки і оборони України від 22.10.2024 «Щодо протидії корупційним та іншим правопорушенням під час встановлення інвалідності посадовим особам державних органів» Кабінету Міністрів України рекомендовано:

- забезпечити утворення Міністерством охорони здоров`я України разом з Державним бюро розслідування, Службою безпеки України, Національною поліцією України, обласними, Київською міською військовими адміністраціями у тижневий строк робочих груп із перевірки рішень медико-соціальних експертних комісій щодо встановлення інвалідності посадовим особам відповідних державних органів (далі - робочі групи);

- у тримісячний строк доповідь про результати перевірки робочими групами обґрунтованості рішень медико-соціальних експертних комісій щодо встановлення інвалідності посадовим особам державних органів, у разі виявлення фактів необґрунтованого прийняття таких рішень - ініціювання їх перегляду в установленому порядку та інформування за наявності підстав правоохоронних органів, а також інших уповноважених органів для вжиття ними відповідних заходів реагування;

- підготовку та подання Міністерством охорони здоров`я України разом з Міністерством цифрової трансформації України на розгляд Кабінету Міністрів України у двотижневий строк плану цифровізації проходження всіх етапів медико-соціальних експертних комісій;

- проведення разом із Пенсійним фондом України, Державним бюро розслідувань, Національною поліцією України, Службою безпеки України у тижневий строк аудиту нарахувань пенсійних виплат по інвалідності посадовим особам державних органів.

На виконання рішення Ради національної безпеки і оборони України від 22.10.2024 «Щодо протидії корупційним та іншим правопорушенням під час встановлення інвалідності посадовим особам державних органів» Кабінетом Міністрів України прийнято постанови від 25.10.2024 № 1207 «Про внесення зміни до пункту 4 Положення про медико-соціальну експертизу» (набрала чинності 26.10.2024), від 08.11.2024 №1276 «Про внесення змін до постанови Кабінету Міністрів України від 3 грудня 2009 р. № 1317» (набрала чинності 12.11.2024).

Згідно із пунктом 13 Положення про медико-соціальну експертизу, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 03.12.2009 № 1317, (в редакції постанови Кабінету Міністрів України № 1276 від 08.11.2024), Центральна медико-соціальна експертна комісія МОЗ, зокрема:

- проводить перевірку обґрунтованості рішень, прийнятих обласними, центральними міськими, міськими, міжрайонними, районними медико-соціальними експертними комісіями і в разі потреби скасовує їх;

- узагальнює та аналізує випадки необґрунтованого прийняття рішень обласними, центральними міськими, міськими, міжрайонними, районними комісіями та направлення осіб лікарсько-консультативними комісіями на огляд до комісій для встановлення інвалідності;

- на виконання постанови слідчого, прокурора, ухвали слідчого судді або за запитом правоохоронних органів/органів спеціального призначення з правоохоронними функціями відповідно до абзацу четвертого пункту 13 цього Положення проводить перевірку обґрунтованості рішень та/або переогляд шляхом проведення медико-соціальної експертизи стосовно відповідної особи, зазначеної у запиті, постанові слідчого, прокурора, ухвалі слідчого судді, і приймає відповідні рішення. Медико-соціальна експертиза проводиться на підставі медичних документів, сформованих за результатами повного медичного обстеження та проведених необхідних досліджень на базі державної установи Український державний науково-дослідний інститут медико-соціальних проблем інвалідності Міністерства охорони здоров`я України або Науково-дослідного інституту реабілітації осіб з інвалідністю навчально-наукового лікувального комплексу Вінницького національного медичного університету імені М.І. Пирогова. За результатом переогляду Центральна медико-соціальна експертна комісія МОЗ приймає рішення щодо скасування, підтвердження, зміни попереднього висновку або формування нового висновку. У разі відмови особи, зазначеної у запиті, постанові слідчого, прокурора, ухвалі слідчого судді, від повного медичного обстеження, проведення необхідних досліджень та/або неприбуття такої особи, крім випадків наявності виключних підстав, до державної установи Український державний науково-дослідний інститут медико-соціальних проблем інвалідності Міністерства охорони здоров`я України або Науково-дослідного інституту реабілітації осіб з інвалідністю навчально-наукового лікувального комплексу Вінницького національного медичного університету імені М.І. Пирогова приймається рішення про скасування попереднього рішення комісії. Виключними підставами для перенесення строку проведення повного медичного обстеження є відрядження, тимчасова непрацездатність або мобілізація до Збройних Сил.

Системний аналіз вищенаведених законодавчих приписів у редакції чинній до 01.01.2025 дає підстави для висновку, що перевірка обґрунтованості рішень про встановлення інвалідності може бути проведено, зокрема, на виконання постанови слідчого, прокурора, ухвали слідчого судді або за запитом правоохоронних органів/органів спеціального призначення з правоохоронними функціями.

Означене спростовує довід скаржника про те, що Малиновська окружна прокуратура м.Одеси не може бути ініціатором перегляду рішень МСЕК про встановлення громадянам груп інвалідності.

Є безпідставними припущення скаржника про те, що судом першої інстанції безпідставно застосовано норми, які прийнято на виконання указу Президента України від 22.10.2024 №732/2024, оскільки положення постанов Кабінету Міністрів України від 25.10.2024 № 1207 «Про внесення зміни до пункту 4 Положення про медико-соціальну експертизу» (набрала чинності 26.10.2024), від 08.11.2024 №1276 «Про внесення змін до постанови Кабінету Міністрів України від 3 грудня 2009 р. № 1317» (набрала чинності 12.11.2024) діяли в межах спірних правовідносин.

Також, перевіривши застосовану окружним адміністративним судок редакцію Положення про експертні команди з оцінювання повсякденного функціонування особи, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 15.11.2024 № 1338, колегія суддів зазначає про її відповідність періоду спірних правовідносин. Тобто, судом першої інстанції застосовно норми підзаконного нормативно-правового акту в редакції, яка була чинною на час досліджуваної ситуації.

Як вказує ОСОБА_1 , суд першої інстанції, вдаючись до протиріччя самому собі, констатує: "пунктом 3 (постанови Кабінету Міністрів України від 1338 від 15.11.2024) також встановлено, що повноваження, права і обов`язки медико-соціальних експертних комісій щодо проведення медико-соціальної експертизи, а також повноваження, права і обов`язки Центральної медико-соціальної експертної комісії Міністерства охорони здоров`я припиняються 31 грудня 2024 року".

З даного приводу суд апеляційної інстанції зазначає, що цитування положень чинної редакції підзаконного нормативно-правого акту не є констатацією певної обставини, а тому не є юридично спроможним посилання ОСОБА_1 у відповідній частині апеляційної скарги.

За фактичними обставинами справи, Малиновською окружною прокуратурою м.Одеси здійснюється нагляд за додержанням законодавства органами досудового розслідування у вигляді процесуального керівництва у кримінальних провадженнях №0000778 від 18.11.2023 за ч.1 ст.114-1, ч.3 ст.332 Кримінального кодексу України та №0000809 від 06.11.2024 за ч.1 ст.114-1, ч.2 ст.28, ч.2 ст.369-2 Кримінального кодексу України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що група осіб, протягом 2023- 2024 років, діючи за попередньою змовою, з метою власного збагачення, налагодили схему незаконного перетину державного кордону України військовозобов`язаними особами, яким в період введеного правового режиму военного стану та впровадження загальної мобілізації, заборонено покидати територію України, що супроводжується складанням та використанням медичних документів і внесенням в них завідомо неправдивих відомостей про лікування та встановлення діагнозів про різноманітні захворювання осіб, сприянням їх погодження лікарсько-консультативними комісіями медичних установ та спеціалізованими медико-соціальними експертними комісіями, що стає підставою встановлення особі ІІ групи інвалідності, яка відповідно до положень ст. 2-1 постанови Кабінету Міністрів України від 27.01.1995 №57, дозволяє особі-інваліду, а також особі, із числа близьких родичів, яка здійснює супровід, незаконно перетнути державний кордон України.

В ході досудового розслідування здобуто докази, які підтверджують складання та використання медичних документів із завідома неправдивими відомостями, що в подальшому послугували підставами для встановлення відповідних груп інвалідності.

Зазначені вищеописані відомості ставлять під сумнів, допустимість та законність встановлення інвалідності, зокрема, ОСОБА_1 .

У зв`язку з чим, 27.11.2024 Малиновською окружною прокуратурою м.Одеси на ім`я директора КУ «Одеський обласний центр медико-соціальної експертизи» скеровано лист щодо організації та забезпечення проведення розширеного засідання Одеської обласної медико-соціальної експертної комісії щодо перегляду рішення засідань МСЕК про встановлення груп інвалідності ряду осіб, зокрема, ОСОБА_1 .

З урахуванням наведеного колегія суддів відхиляє доводи ОСОБА_1 стосовно того, що Малиновська окружна прокуратура м.Одеси не може бути ініціатором перегляду рішень МСЕК про встановлення громадянам груп інвалідності.

Здійснюючи розгляд справи судом першої інстанції з`ясовано, що 05.12.2024 відбулось засідання розширеної експерної комісії (РЕК) комунальної установи «Одеський обласний центр медико-соціальної експертизи», що підтверджується наявним у матеріалах справи відповідним протоколом.

За наслідком дослідження означеного протоколу від 05.12.2024 установлено, що він не містить жодних відомостей стосовно розгляду питання та прийняття відносно ОСОБА_1 рішення про скасування йому рішення МСЕК щодо встановлення групи інвалідності.

Крім того, на виконання ухвал Одеського окружного адміністративного суду від 23.05.2025, від 11.07.2025 ані КУ «Одеський обласний центр медико-соціальної експертизи», ані Малиновською окружною прокуратурою м.Одеси не надано рішення РЕК КУ "Одеський обласний центр медико-соціальної експертизи" від 05.12.2024, у якому було б зазначено про скасування попереднього рішення МСЕК про встановлення ОСОБА_1 групи інвалідності.

У відзиві на позовну заяву відповідач зазначив, що в нього немає інформації про прийняття КУ "Одеський обласний центр медико-соціальної експертизи" рішення про скасування попереднього рішення МСЕК про встановлення ОСОБА_1 інвалідності.

Таким чином, відмовляючи в задоволенні позову суд першої інстанції вказав про відсутність жодних доказів, які б вказували на прийняття стосвоно ОСОБА_1 рішення про скасування йому групи інвалідності.

Колегія суддів вказує, що в апеляційній скарзі ОСОБА_1 не ставить під сумнів правомірність такого висновку окружного адміністративного суду та не оскаржує судовий акт у відповідній частині.

Оскільки під час апеляційного оскарження ОСОБА_1 не спростовує вищенаведені висновки суду першої інстанції про те, що рішення щодо скасування йому групи інвалідності не існує, то є безпідставними посилання скаржника на порушення суб`єктом владних повноважень процедури прийняття індивідуального акту без наявності мотивів (підробки документів, наданих під час проходженя попередньої ВЛК).

Не є юридично спроможним твердження позивача про те, що відповідач протиправно повідомив ГУ ПФУ в Одеській області про скасування рішення МСЕК про встановлення групи інвалідності ОСОБА_1 , у зв`язку з чим останнім припинено дію посвідчення інваліда, адже такі правовідносини не є спірними в досліджуваній ситуації та виходять за межі предмету спору.

Установлені в межах розгляду даної справи фактичні обставини у повному обсязі спростовують наведені в апеляційній скарзі доводи ОСОБА_1 .

Відповідно до п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень, обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення.

Згідно із практикою Європейського суду з прав людини, очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах.

Щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд, що і вчинено судом у даній справі.

За таких обставин, рішення суду першої інстанції є законним та обґрунтованим, а викладені позивачем в апеляційній скарзі мотиви не свідчать про порушення окружним адміністративним судом норм матеріального чи процесуального права, які могли б призвести до неправильного вирішення справи.

Отже, при ухваленні оскаржуваного рішення судом першої інстанції було дотримано всіх вимог законодавства, а тому підстав для його скасування немає.

З підстав визначених статтею 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст.ст.308, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України, апеляційний адміністративний суд

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення, а рішення Одеського окружного адміністративного суду від 28.08.2025 у справі №420/8173/25 за позовом ОСОБА_1 до комунальної установи "Одеський обласний центр медико-соціальної експертизи" про визнання протиправним та скасування рішення без змін.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дати її ухвалення та може бути оскаржена безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Суддя-доповідач О.О. Димерлій
Судді О.І. Шляхтицький Н.В. Вербицька