Справа № 380/963/26
Суддя: Костецький Назар Володимирович
Дата ухвалення: 2026-03-06 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
справа № 380/963/26
У Х В А Л А

про повернення клопотання без розгляду

06 березня 2026 року

Львівський окружний адміністративний суд у складі головуючого-судді Костецького Н.В., розглянувши в порядку письмового провадження клопотання представника відповідача про залишення позову без руху у справі за позовом ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ) про визнання протиправною бездіяльності, зобов`язання вчинити дії, -

в с т а н о в и в:

на розгляд Львівського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ), у якій позивач просить суд:

- визнати протиправною бездіяльність військової частини НОМЕР_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 ) щодо не нарахування та невиплати ОСОБА_1 компенсації втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків їх виплати на суми індексації грошового забезпечення за період з серпня 2015 по 26 лютого 2021 року;

- зобов`язати військову частину НОМЕР_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ) нарахувати та виплатити ОСОБА_1 компенсацію втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків їх виплати на суми індексації грошового забезпечення за період з серпня 2015 року по 26 лютого 2021 року.

Ухвалою суду від 23.02.2026 відкрито спрощене позовне провадження у справі без повідомлення (виклику) сторін.

02.03.2026 представником відповідача подано до суду клопотання про залишення позовної заяви без руху відповідно до п. 13 ст. 171 КАС України, оскільки позивачем пропущено шестимісячний строк звернення до суду, встановлений ч. 2 ст. 122 КАС України.

Розглядаючи вказане клопотання представника відповідача, суд зазначає наступне.

Відповідно до ч.1 ст.171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи: 1) подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; 2) має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником); 3) відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; 4) належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності; 5) позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); 6) немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Підстави залишення позовної заяви без руху визначені ст. 169 КАС України.

Суд зауважує, що відкривши провадження у даній справі ухвалою від 23.02.2026, суд встановив відсутність підстав для залишення позовної заяви без руху.

У Рішенні Конституційного Суду України від 15 жовтня 2013 року № 8-рп/2013 у справі щодо офіційного тлумачення положень частини другої статті 233 КЗпП України, статей 1, 12 Закону України «Про оплату праці» зазначено, що у разі порушення роботодавцем законодавства про оплату праці звернення працівника до суду з позовом про стягнення заробітної плати, яка йому належить, тобто усіх виплат, на які працівник має право згідно з умовами трудового договору і відповідно до державних гарантій, установлених законодавством, незалежно від того, чи було здійснене роботодавцем нарахування таких виплат, не обмежується будь-яким строком.

У пункті 2.1 мотивувальної частини вказаного Рішення Конституційний Суд України розкрив сутність вимог працівника до роботодавця, зазначених у частині другій статті 233 КЗпП України, строк звернення до суду, з якими не обмежується будь яким-строком.

Конституційний Суд України дійшов висновку, що під заробітною платою, яка належить працівникові, або, за визначенням, використаним у частині другій статті 233 КЗпП України, належною працівнику, необхідно розуміти усі виплати, на отримання яких працівник має право згідно з умовами трудового договору і відповідно до державних гарантій, установлених законодавством для осіб, які перебувають у трудових правовідносинах з роботодавцем, незалежно від того, чи було здійснене нарахування таких виплат.

З огляду на те, що вказаним рішенням Суд надавав офіційне тлумачення частини другої статті 233 КЗпП України, у редакції до змін, внесених у вказану статтю Законом України від 01 липня 2022 року № 2352-IX, який набрав чинності з 19 липня 2022 року, відповідно до якої звернення до суду не обмежувалося будь-яким строком, однак після внесення вказаних змін, у справах про виплату працівнику всіх сум, що належать йому при звільненні, було встановлено тримісячний строк звернення до суду.

Спірні правовідносини у даній справі стосуються не нарахування та невиплати позивачу компенсації втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків їх виплати на суми індексації грошового забезпечення за період з серпня 2015 по 26 лютого 2021 року.

Відповідно до Витягу з наказу начальника ІНФОРМАЦІЯ_3 від 29.12.2020 № 461-ОС, позивача виключено зі списків особового складу загону та всіх видів забезпечення з 29.12.2020.

Отже, строки звернення до суду у даних правовідносинах регулюються частиною другою статті 233 КЗпП України, яка на момент звільнення позивача не передбачала обмеження строку звернення до суду.

Перевіривши матеріали справи, суд робить висновок про відсутність підстав для залишення позовної заяви без руху в порядку, визначеному ч. 13 ст. 171 КАС України.

Відповідно до вищевказаних норм процесуального законодавства, питання залишення позовної заяви без руху належать до виключної компетенції судді, в провадженні якого є відповідна справа.

При цьому, сторони у справі не наділені правом на подання клопотань, пов`язаних із процесуальною діяльністю судді, зокрема, про вчинення певних процесуальних дій.

Відповідно до ч. 2 ст. 167 КАС України якщо заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої цієї статті і ці недоліки не дають можливості її розглянути, або якщо вона є очевидно безпідставною та необґрунтованою, суд повертає таку заяву (клопотання, заперечення) заявнику без розгляду.

Зважаючи на викладене, суд робить висновок про безпідставність та необґрунтованість клопотання представника відповідача про залишення позовної заяви без руху, внаслідок чого таке клопотання підлягає поверненню заявнику без розгляду.

Керуючись ст.ст. 167, 169, 171, 242, 248, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

постановив:

клопотання представника відповідача про залишення позовної заяви без руху у справі за позовом ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ) про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити певні дії повернути заявнику без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена до Восьмого апеляційного адміністративного суду протягом 15 днів з дати підписання ухвали.

Повний текст ухвали виготовлено 06.03.2026 року.

Суддя Костецький Н.В.