Справа № 320/31995/23
Суддя: Жукова Є.О.
Дата ухвалення: 2026-03-09 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

09 березня 2026 року м. Київ справа №320/31995/23

Київський окружний адміністративний суд у складі судді Жукової Є.О., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників адміністративну справу,

за позовом Публічного акціонерного товариства «Розрахунковий центр з обслуговування договорів на фінансових ринках»

до Головного управління ДПС у м. Києві, Головного управління Державної казначейської служби України у м. Києві

про визнання протиправною бездіяльності, зобов`язання вчинити дії,

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

Публічне акціонерне товариство «Розрахунковий центр з обслуговування договорів на фінансових ринках» (позивач/ ПАТ «Розрахунковий центр») звернувся до Київського окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління ДПС у м. Києві (відповідач/ ГУ ДПС у м. Києві), Головного управління Державної казначейської служби України у м. Києві (відповідач/ ГУ ДКСУ у м. Києві), в якому просить суд:

визнати протиправною бездіяльність відповідача, що полягає у відсутності підготовки висновку про повернення з бюджету надміру сплаченої Публічним акціонерним товариством «Розрахунковий центр з обслуговування договорів на фінансових ринках» суми податку на прибуток у сумі 874551, 00 грн. та у відсутності подання відповідного висновку для виконання до органу, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів (Казначейства), шляхом перерахування відповідних коштів на бюджетний рахунок для погашення грошового зобов`язання та/або податкового боргу з інших платежів № UA 0026011 згідно заяви позивача від 03.03.2023, прийнятої за реєстраційним № 6777622;

зобов`язати відповідача підготувати висновок про повернення з бюджету надміру сплаченої позивачем суми податку на прибуток у сумі 874551, 00 грн., та подати відповідний висновок для виконання до органу, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів (Казначейства) шляхом перерахування відповідних коштів на бюджетний рахунок для погашення грошового зобов`язання та/або податкового боргу з інших платежів № UA 0026011.

В обґрунтування заявлених позовних вимог позивач зазначає, що звернувся до податкового органу з заявою про повернення помилково та/або надміру сплачених сум грошових зобов`язань та пені, якою просив повернути переплату з податку на прибуток в сумі 874 551,00 грн, яку відповідачем було залишено без розгляду всупереч законодавству, згідно з яким відповідач може або відмовити у задоволенні заяви, або підготувати відповідний висновок про повернення належних сум коштів. Також безпідставним є посилання відповідача на необхідність проведення контрольно-перевірочних заходів.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 26 лютого 2023 року, позовну заяву розподілено судді Жуковій Є.О.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 18 березня 2024 року відкрито провадження у справі № 320/31995/23, суд ухвалив здійснювати розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи, встановлено відповідачу строк для подання відзиву на позов.

Відповідно до довідки про доставку електронного листа, документ в електронному вигляді «Ухвала про відкриття спрощеного провадження без проведення судового засідання» від 18.03.2024 по справі № 320/31995/23 доставлено до електронного кабінету ПАТ «Розрахунковий центр з обслуговування договорів на фінансових ринках» 18.03.2024 о 23:44, ГУ ДПС у м. Києві 18.03.2024 о 23:44.

07 травня 2024 року до відділу документального забезпечення та контролю (канцелярія) Київського окружного адміністративного суду від ГУ ДПС у м. Києві надійшов відзив на позовну заяву.

Відповідач вважає позовну заяву необґрунтованою, викладені в ній доводи такими, що не відповідають обставинам справи, у зв`язку з чим позов не підлягає задоволенню. Вказує, що оскільки визначення податкових зобов`язань може бути здійснено як самим платником податків, так і контролюючим органом в ході проведення перевірок, а надміру сплачені грошові зобов`язання суми коштів, які на певну дату зараховані до відповідного бюджету або на єдиний рахунок понад нараховані суми грошових зобов`язань, граничний строк сплати яких настав на таку дату, то це дозволяє зробити висновок про те, надміру сплаченими грошовими зобов`язаннями є суми коштів, надмірність надходжень яких не лише задекларована платником, а й підтверджена контролюючим органом.

Тому податковий орган вважає слушним посилання контролюючого органу на необхідність вжиття контрольно-перевірочних заходів у разі виникнення переплати.

19 квітня 2024 року до відділу документального забезпечення та контролю (канцелярія) Київського окружного адміністративного суду від ПАТ «Розрахунковий центр» надійшла відповідь на відзив, в якій позивач зазначає, що переплата виникла за наслідками подання позивачем податкової декларації з податку на прибуток підприємств у 2020 році, вказана декларація була звітною, а не уточнюючою, таким чином, остання не була виявлена податковим органом за даними перевірки результатів діяльності позивача, тому підстави для самостійного визначення контролюючим органом суми грошового зобов`язання відсутні.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 03 липня 2025 року залучено до участі у справі №320/31995/23 в якості відповідача Головне управління Державної казначейської служби України у м. Києві, розгляд справи розпочато спочатку.

23 липня 2024 року через систему «Електронний суд» до Київського окружного адміністративного суду від представника ГУ ДКСУ у м. Києві надійшов відзив на позовну заяву.

ГУ ДКСУ у м. Києві наголошує на тому, що існує чітко законодавчо визначений механізм повернення коштів, помилково або надміру зарахованих до бюджету, встановлений Порядком № 60. Зазначає, що Головне управління Казначейства в жодних спірних правовідносинах з позивачем не перебувало та жодним чином не порушувало права позивача на повернення податку на прибуток. Дії або бездіяльність Головного управління Казначейства не є предметом оскарження. Дії органів Казначейства в процесі повернення податку на прибуток є похідними від дій податкових органів. Також звертає увагу суду, що даний склад учасників справи № 320/58168/24 не відповідає сталій судові практиці, де у справах № 640/18567/20, № 640/16602/21, № 320/32311/23 з аналогічними позовними вимогами відповідачем виступає Головне управління Державної податкової служби України у м. Києві, а Головне управління Казначейства зазначено третьою особою.

06 червня 2024 року через систему «Електронний суд» до Київського окружного адміністративного суду від ПАТ «Розрахунковий центр» надійшла відповідь на відзив Головного управління Державної казначейської служби України у м. Києві, в якій позивач зазначає, що позивач загалом погоджується із вищезазначеними доводами ГУ ДКСУ у м. Києві. Наголошує, що відповідний спір виник у зв`язку із невиконанням саме Головним управлінням ДПС у м. Києві пункту 43.5 статті 43 Податкового кодексу України, а саме нездійсненням у відповідний строк з дня подання платником податків (Позивачем) відповідної заяви підготовки висновку про повернення належних сум коштів з відповідного бюджету або з єдиного рахунку та неподанням його для виконання до органу, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів. Тобто протиправна бездіяльність саме ГУ ДПС у м. Києві, що виникла на етапі підготовки висновку про повернення належних сум коштів з відповідного бюджету та подання його до органу, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів, спричинила виникнення даного спору.

З метою додержання розумного строку розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження, суд визнав за можливе розгляд справи здійснювати за наявними матеріалами.

Розглянувши подані сторонами документи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов та відзиви, відповіді на відзиви, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд

ВСТАНОВИВ:

Публічне акціонерне товариство «Розрахунковий центр з обслуговування договорів на фінансових ринках» 03.03.2023 звернулось до Головного управління ДПС у м. Києві з заявою (прийнятої за реєстраційним № 6777622) про повернення надміру сплаченої Публічним акціонерним товариством «Розрахунковий центр з обслуговування договорів на фінансових ринках» суми податку на прибуток у сумі 874 551, 00 грн, яку було сплачено 12.05.2020.

Листом від 14.03.2023 Головне управління ДПС у м. Києві повідомило, що згідно з інформаційними ресурсами ДПС, в інтегрованій картці ПАТ «Розрахунковий центр з обслуговування договорів на фінансових ринках» обліковується переплата в сумі 1 106 908,79 грн. Основна сума переплати виникла за наслідком подання податкової декларації з податку на прибуток підприємств за 2020 рік, в якій задекларовано зменшення податкового зобов`язання на загальну суму 874 551,00 грн.

Відповідач вказав, що переплата, що виникла в результаті зменшення по декларації, потребує підтвердження визначення «надміру сплачені грошові зобов`язання», що можливо здійснити під час проведення контрольно-перевірочних заходів.

Також вказав про можливість подання відповідної заяви не пізніше 1095 дня, що настає за днем виникнення переплати.

Відповідну заяву ПАТ «Розрахунковий центр з обслуговування договорів на фінансових ринках» про повернення надміру сплаченої суми податку на прибуток у сумі 874 551, 00 грн податковим органом було залишено без розгляду.

Не погодившись із бездіяльність щодо відсутності підготовки висновку про повернення з бюджету надміру сплаченої суми податку на прибуток, позивач звернувся з цим позовом до суду.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає наступне.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема, порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулює Податковий кодекс України (далі - ПК України).

Відповідно до підпункту 14.1.115 пункту 14.1 статті 14 ПК України надміру сплачені грошові зобов`язання - суми коштів, які на певну дату зараховані до відповідного бюджету понад нараховані суми грошових зобов`язань, граничний строк сплати яких настав на таку дату.

Умови повернення помилково та/або надміру сплачених грошових зобов`язань визначені статтею 43 Податкового кодексу України.

Згідно з пунктами 43.1, 43.2 статті 43 ПК України помилково та/або надміру сплачені суми грошового зобов`язання підлягають поверненню платнику відповідно до цієї статті та статті 301 Митного кодексу України, крім випадків наявності у такого платника податкового боргу.

У разі наявності у платника податків податкового боргу, повернення помилково та/або надміру сплаченої суми грошового зобов`язання на поточний рахунок такого платника податків в установі банку або на єдиний рахунок або шляхом повернення готівковими коштами за чеком, у разі відсутності у платника податків рахунку в банку, проводиться лише після повного погашення такого податкового боргу платником податків.

Відповідно до пунктів 43.3, 43.4 статті 44 ПК України обов`язковою умовою для здійснення повернення сум грошового зобов`язання та пені є подання платником податків заяви про таке повернення (крім повернення надміру утриманих (сплачених) сум податку з доходів фізичних осіб, які повертаються контролюючим органом на підставі поданої платником податків податкової декларації за звітний календарний рік за результатами проведення перерахунку його загального річного оподатковуваного доходу) протягом 1095 днів від дня виникнення помилково та/або надміру сплаченої суми та/або пені.

Платник податків подає заяву про повернення помилково та/або надміру сплачених грошових зобов`язань та пені у довільній формі, в якій зазначає напрям перерахування коштів: на поточний рахунок платника податків в установі банку; на єдиний рахунок (у разі його використання); на погашення грошового зобов`язання та/або податкового боргу з інших платежів, контроль за справлянням яких покладено на контролюючі органи, незалежно від виду бюджету; повернення у готівковій формі коштів за чеком у разі відсутності у платника податків рахунка в банку.

В силу вимог пункту 43.5 статті 43 Податкового кодексу України, контролюючий орган не пізніше ніж за п`ять робочих днів до закінчення двадцятиденного строку з дня подання платником податків заяви готує висновок про повернення належних сум коштів з відповідного бюджету або з єдиного рахунку та подає його для виконання до органу, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів.

У разі якщо повернення сум податку на доходи фізичних осіб, які повертаються контролюючим органом на підставі поданої платником податків податкової декларації за звітний календарний рік за результатами проведення перерахунку його загального річного оподатковуваного доходу, відповідне повідомлення надсилається контролюючим органом до органу, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів, не пізніше ніж за п`ять робочих днів до закінчення шістдесятиденного строку з дня отримання відповідної податкової декларації.

На підставі отриманого висновку орган, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів, протягом п`яти робочих днів здійснює повернення помилково та/або надміру сплачених грошових зобов`язань та пені платникам податків у порядку, встановленому центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику.

Контролюючий орган несе відповідальність згідно із законом за несвоєчасність передачі органу, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів, для виконання висновку про повернення відповідних сум коштів з відповідного бюджету або з єдиного рахунку.

Відповідно до пункту 43.6 статті 43 ПК України повернення помилково та/або надміру сплачених грошових зобов`язань платникам податків здійснюється з бюджету, у який такі кошти були зараховані, або з єдиного рахунку.

Наказом Міністерства фінансів України від 03.09.2013 №787 затверджено Порядок повернення коштів, помилково або надміру зарахованих до державного та місцевих бюджетів, який зареєстрований в Міністерстві юстиції України 25.09.2013 №1650/24182.

Згідно із пунктами 3, 5 Порядку №787 повернення помилково або надміру зарахованих до бюджету платежів та перерахування між видами доходів і бюджетів коштів, помилково та/або надміру зарахованих до відповідних бюджетів через єдиний рахунок, у національній валюті здійснюється Казначейством або головними управліннями Казначейства з відповідних бюджетних рахунків для зарахування надходжень (далі - рахунки за надходженнями), відкритих в Казначействі відповідно до законодавства, шляхом оформлення розрахункових документів.

Повернення платежів у національній валюті здійснюється на рахунки отримувачів коштів, відкриті в банках або Казначействі, вказані у поданні (висновку, повідомленні) органів, що контролюють справляння надходжень бюджету, органів, які ведуть облік заборгованості в розрізі позичальників, заяві платника (у разі повернення судового збору (крім помилково зарахованого)).

Повернення помилково або надміру зарахованих до бюджету або на єдиний рахунок (у разі його використання) податків, зборів, пені, платежів та інших доходів бюджетів, перерахування між видами доходів і бюджетів коштів, помилково та/або надміру зарахованих до відповідних бюджетів через єдиний рахунок, здійснюється за поданням (висновком, повідомленням) органів, що контролюють справляння надходжень бюджету, а при поверненні судового збору (крім помилково зарахованого) - за судовим рішенням, яке набрало законної сили.

У разі повернення помилково або надміру зарахованих до бюджету або на єдиний рахунок (у разі його використання) податків, зборів, пені, платежів, контроль за справлянням яких покладено на органи ДПС, та перерахування між видами доходів і бюджетів коштів, помилково та/або надміру зарахованих до відповідних бюджетів через єдиний рахунок, до Казначейства подається висновок відповідно до Порядку інформаційної взаємодії Державної фіскальної служби України, її територіальних органів, Державної казначейської служби України, її територіальних органів, місцевих фінансових органів у процесі повернення платникам податків помилково та/або надміру сплачених сум грошових зобов`язань та пені, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 11.02.2019 №60 (Порядок №60).

Відповідно до п. 1 розділу ІІІ Порядку №60 (у редакції, чинній на момент звернення до відповідача із заявою) повернення помилково та/або надміру сплачених сум грошових зобов`язань, пені та перерахування між видами доходів і бюджетів коштів, помилково та/або надміру зарахованих до відповідних бюджетів через єдиний рахунок, у випадках, передбачених законодавством, здійснюється виключно на підставі заяви платника податку (крім повернення надміру утриманих (сплачених) сум податку на доходи фізичних осіб, які повертаються територіальним органом ДПС на підставі поданої платником податків податкової декларації за звітний календарний рік за результатами проведення перерахунку його загального річного оподатковуваного доходу (далі - податкова декларація)), поданої до територіального органу ДПС за місцем адміністрування (обліку) помилково та/або надміру сплаченої суми протягом 1095 днів від дня її виникнення..

Заява може бути подана платником до територіального органу ДПС в електронній формі за допомогою засобів інформаційно-комунікаційних систем та з дотриманням вимог законодавства у сферах захисту інформації в інформаційно-комунікаційних системах, електронних довірчих послуг та електронного документообігу.

У заяві платник зазначає назву помилково та/або надміру сплаченого податку, збору, платежу, його суму, дату сплати і реквізити з платіжного документа, за якими кошти перераховано до бюджету (код класифікації доходів бюджету, бюджетний рахунок, на який перераховано кошти, код ЄДРПОУ територіального органу Казначейства, на ім`я якого відкрито рахунок), та визначає напрям перерахування помилково та/або надміру сплачених коштів, що повертаються: на поточний рахунок платника податку в установі банку; на єдиний рахунок (у разі його використання); на погашення грошового зобов`язання та/або податкового боргу з інших платежів, контроль за справлянням яких покладено на органи ДПС, незалежно від виду бюджету; у готівковій формі коштів за чеком у разі відсутності у платника податків рахунку в банку.

Додатково до заяви платник може подати копію платіжного документа, на виконання якого помилково та/або надміру сплачений платіж перераховано до бюджету (п. 2 розділу ІІІ Порядку №60).

У разі повернення надміру сплачених податкових зобов`язань з податку на додану вартість, зарахованих до бюджету з рахунку платника податку в системі електронного адміністрування податку на додану вартість у порядку, визначеному пунктом 200-1.5 статті 200-1 Кодексу, такі кошти підлягають поверненню виключно на рахунок платника в системі електронного адміністрування податку на додану вартість, а у разі його відсутності на момент звернення платника податків із заявою про повернення надміру сплачених податкових зобов`язань з податку на додану вартість чи на момент фактичного повернення коштів - шляхом перерахування на поточний рахунок платника податків в установі банку (п. 3 розділу ІІІ Порядку №60).

Формування електронних висновків здійснюється територіальними органами ДПС щодня (крім вихідних, святкових та неробочих днів) з урахуванням календарної черговості розміщення інформації у Реєстрі узгоджених повернень (п. 8 розділу ІІІ Порядку №60).

Відповідно до п. 9 Порядку №60 сформовані електронні висновки про повернення з бюджету помилково та/або надміру сплачених сум грошових зобов`язань, пені та перерахування між видами доходів і бюджетів коштів, помилково та/або надміру зарахованих до відповідних бюджетів через єдиний рахунок, з накладеними кваліфікованими електронними підписами та кваліфікованими електронними печатками територіальних органів ДПС у строк не пізніше 17:00 шостого робочого дня до закінчення двадцятиденного строку з дня подання платником податків заяви ДПС в автоматичному режимі надсилає до Казначейства для виконання.

Відповідно до пункту 5 Розділу VI Порядку №60 про прийняття електронного висновку та/або електронного повідомлення до виконання Казначейство інформує ДПС шляхом надсилання відповідної квитанції.

Повернення помилково та/або надміру сплачених грошових зобов`язань, пені та надміру утриманої (сплаченої) суми ПДФО, перерахування між видами доходів і бюджетів коштів, помилково та/або надміру зарахованих до відповідних бюджетів через єдиний рахунок, здійснюється територіальними органами Казначейства протягом п`яти робочих днів, наступних за днем прийняття електронного висновку та/або електронного повідомлення територіального органу ДПС.

Про повернення помилково та/або надміру сплачених грошових зобов`язань, пені та надміру утриманої (сплаченої) суми ПДФО, перерахування між видами доходів і бюджетів коштів, помилково та/або надміру зарахованих до відповідних бюджетів через єдиний рахунок, на підставі прийнятого до виконання електронного висновку та/або електронного повідомлення Казначейство інформує ДПС шляхом надсилання відповідної квитанції не пізніше 11:00 робочого дня, наступного за днем виконання такого висновку та/або електронного повідомлення.

Аналіз вказаних норм дає змогу дійти висновку, що обов`язковою передумовою повернення платнику податків надміру/помилково сплачених коштів, є одночасна наявність наступних обставин: 1) відсутність у такого платника податкового боргу; 2) подання платником податків заяви про повернення коштів протягом 1095 днів від дня виникнення переплати; 3) відповідність поданої заяви вимогам ст. 43 Податкового кодексу України.

Як вбачається з матеріалів справи, Публічне акціонерне товариство «Розрахунковий центр з обслуговування договорів на фінансових ринках» 03.03.2023 звернулось до Головного управління ДПС у м. Києві з заявою (прийнятої за реєстраційним № 6777622) про повернення надміру сплаченої Публічним акціонерним товариством «Розрахунковий центр з обслуговування договорів на фінансових ринках» суми податку на прибуток у сумі 874 551, 00 грн, яку було сплачено 12.05.2020.

Листом від 14.03.2023 Головне управління ДПС у м. Києві повідомило, що згідно з інформаційними ресурсами ДПС, в інтегрованій картці ПАТ «Розрахунковий центр з обслуговування договорів на фінансових ринках» обліковується переплата в сумі 1 106 908,79 грн. Основна сума переплати виникла за наслідком подання податкової декларації з податку на прибуток підприємств за 2020 рік, в якій задекларовано зменшення податкового зобов`язання на загальну суму 874 551,00 грн.

Отже, податковим органом було самостійно підтверджено, що сплачені позивачем суми податку на прибуток у розмірі 874 551,00 грн станом на час звернення до відповідача із заявою про повернення помилково/надміру сплачених коштів і на час відмови відповідача у їх поверненні обліковувались в інтегрованій картці позивача як переплата, що свідчить про відсутність у позивача на час звернення із заявою податкового боргу.

В свою чергу, Головне управління ДПС у м. Києві у порушення вимог статті 43 Податкового кодексу України та Порядку № 60 висновок про повернення відповідних сум коштів з відповідного бюджету не підготовлено та не подано відповідному органові, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів.

Суд відхиляє посилання контролюючого органу на те, що переплата, яка виникла в результаті зменшення по декларації, потребує підтвердження визначення «надміру сплачені грошові зобов`язання» шляхом проведення контрольно-перевірочних заходів, оскільки норми чинного податкового законодавства не ставлять передумовою для надання відповідного висновку про перерахування коштів обов`язкове проведення документальної перевірки.

Так, у постанові від 13.11.2018 у справі №826/16004/17 Верховним Судом зауважено, що ухваленню відповідного висновку (про повернення надміру сплачених коштів) має передувати перевірка поданої платником заяви про повернення надміру сплачених сум грошових зобов`язань, яка, в розумінні податкового законодавства, не є податковою перевіркою в значенні статті 75 Податкового кодексу України.

Відтак, подання позивачем однієї заяви є достатньою підставою для вчинення контролюючим органом дій, спрямованих на повернення платнику податків надміру сплачених грошових зобов`язань.

Також безпідставним є посилання податкового органу у листі-відповіді на те, що можливість подання відповідної заяви існує не пізніше 1095 дня, що настає за днем виникнення переплати, оскільки кошти було сплачено 12.05.2020, заяву про повернення надміру сплаченої Публічним акціонерним товариством «Розрахунковий центр з обслуговування договорів на фінансових ринках» суми податку на прибуток подано 03.03.2023, що становить 1025 днів.

Як вже зазначено вище, в силу приписів абзацу першого пункту 43.5 статті 43 Податкового кодексу України контролюючий орган не пізніше ніж за п`ять робочих днів до закінчення двадцятиденного строку з дня подання платником податків заяви готує висновок про повернення належних сум коштів з відповідного бюджету або з єдиного рахунку та подає його для виконання до органу, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів.

Отже, чинним законодавством на контролюючий орган покладений обов`язок не пізніше ніж за п`ять робочих днів до закінчення двадцятиденного строку із дня подання позивачем заяви підготувати висновок про повернення надміру сплаченої суми грошового зобов`язання з податку на прибуток та подати його для виконання відповідному органу, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів.

Проте, як встановлено судом, підтверджено матеріалами справи та не спростовано сторонами, відповідач таких дій не вчинив.

Беручи до уваги, що ГУ ДПС у м. Києві не було виконано покладених на нього чинним законодавством обов`язків щодо надання органу казначейства висновку про повернення відповідних сум коштів із відповідного бюджету, суд приходить до висновку про зобов`язання контролюючого органу подати до відповідного органу, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів висновок про повернення надмірно сплачених сум грошових зобов`язань.

Європейський суд з прав людини вказав, що пункт перший статті 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними, залежно від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи (PRONINA v. UKRAINE, № 63566/00, § 23, ЄСПЛ, від 18 липня 2006 року).

Варто також враховувати п. 41 висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Ради Європи щодо якості судових рішень, відповідно до якого обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Згідно із частиною першою статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Відповідно до частини другої статті 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. Суб`єкт владних повноважень повинен подати суду всі наявні у нього документи та матеріали, які можуть бути використані як докази у справі.

Відповідно до ст. 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Ураховуючи вищевикладене, перевіривши юридичну та фактичну обґрунтованість доводів сторін, оцінивши докази суб`єкта владних повноважень на підтвердження правомірності своїх рішень та докази, надані позивачем, суд дійшов висновку, що позов Публічного акціонерного товариства «Розрахунковий центр з обслуговування договорів на фінансових ринках» є обґрунтованим і підлягає задоволенню.

Вирішуючи питання щодо розподілу судових витрат, суд зазначає наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Позивачем при зверненні до суду сплачено судовий збір в розмірі 13 118, 27 грн, який в силу ч. 1 ст. 139 КАС України підлягає стягненню на його користь за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.

Керуючись статтями 9, 14, 73-78, 90, 139, 143, 242-246, 250, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ВИРІШИВ:

1. Адміністративний позов Публічного акціонерного товариства «Розрахунковий центр з обслуговування договорів на фінансових ринках» () задовольнити.

2. Визнати протиправною бездіяльність Головного управління ДПС у м. Києві, що полягає у відсутності підготовки висновку про повернення з бюджету надміру сплаченої Публічним акціонерним товариством «Розрахунковий центр з обслуговування договорів на фінансових ринках» суми податку на прибуток у сумі 874 551, 00 грн. та у відсутності подання відповідного висновку для виконання до органу, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів (Казначейства), шляхом перерахування відповідних коштів на бюджетний рахунок для погашення грошового зобов`язання та/або податкового боргу з інших платежів № UA 0026011 згідно заяви Публічного акціонерного товариства «Розрахунковий центр з обслуговування договорів на фінансових ринках» від 03.03.2023, прийнятої за реєстраційним № 6777622.

3. Зобов`язати Головне управління ДПС у м. Києві () підготувати висновок про повернення з бюджету надміру сплаченої Публічним акціонерним товариством «Розрахунковий центр з обслуговування договорів на фінансових ринках» суми податку на прибуток у сумі 874 551, 00 грн., та подати відповідний висновок для виконання до органу, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів (Казначейства) шляхом перерахування відповідних коштів на бюджетний рахунок для погашення грошового зобов`язання та/або податкового боргу з інших платежів № UA 0026011.

4. Стягнути на користь Публічного акціонерного товариства «Розрахунковий центр з обслуговування договорів на фінансових ринках» () за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у м. Києві () судові витрати по сплаті судового збору у сумі 13 118, 27 грн (тринадцять тисяч сто вісімнадцять гривень двадцять сім копійок).

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Суддя Жукова Є.О.