Справа № 520/29044/25
Суддя: Григоров Д.В.
Дата ухвалення: 2026-03-06 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
УХВАЛА

06 березня 2026 року справа № 520/29044/25

Харківський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Григоров Д.В.,

розглянувши адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , код НОМЕР_1 ) до ІНФОРМАЦІЯ_1 ( АДРЕСА_2 , код НОМЕР_2 ) про скасування звернення, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до суду з адміністративним позовом, в якому просить:

- скасувати звернення ІНФОРМАЦІЯ_2 , надісланого у вигляді набору даних шляхом електронної інформаційної взаємодії між Єдиним державним реєстром призовників, військовозобов`язаних та резервістів та єдиною інформаційною системою МВС, що надійшло 12.08.2025 року до Харківського районного управління поліції № 1 ГУНП України в Харківській області щодо порушення ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 законодавства про оборону, мобілізаційну підготовку та мобілізацію зареєстроване в ІКС ІПНП за № 26141 від 12.08.2025 року.

Ухвалою суду від 24.11.2025р. відкрито спрощене провадження у справі. Ухвалою суду від 13.02.2026р. витребувано у відповідача - ІНФОРМАЦІЯ_1 паперову або електронну копію електронного звернення № Е3191327 від 12.08.2025р. до Харківського РУП №1 (Київський) ГУНП в Харківській області про розшук і доставлення ОСОБА_1 до ТЦК та СП для складання протоколу про адміністративне правопорушення за ч. 3 ст. 210-1 КУпАП; довідки внутрішньо переміщеної особи щодо ОСОБА_1 № 5120-, виданої 25.09.2022р. УПСЗН Березівської РДА (відділ №1), надано строк для подання доказів до суду - протягом п`яти календарних днів з моменту отримання ухвали суду.

Згідно повідомлення про вручення поштового відправлення відповідач отримав ухвалу суду 20.02.2026р. Таким чином, останній строк подання до суду витребуваних доказів - 25.02.2026р.

Станом на 06.03.2026рр. відповідачем витребувані докази до суду не надано, поважних причин неподання цих доказів суду не повідомлено.

Відповідно до п., п 6,7 ч. 5 ст. 44 КАС України, учасники справи зобов`язані виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки; виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.

Суд зазначає, що згідно з п.9 ч.3 ст.2 КАС України до основних засад (принципів) адміністративного судочинства належить неприпустимість зловживання процесуальними правами.

Частиною 2 ст.44 КАС України передбачено, що учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Відповідно до ч.1 ст.45 КАС України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.

Згідно з ч.4 ст.45 КАС України суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання учасником судового процесу його процесуальними правами, суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом.

За визначенням ч.1 ст.144 КАС України, заходами процесуального примусу є процесуальні дії, що вчиняються судом у визначених цим Кодексом випадках з метою спонукання відповідних осіб до виконання встановлених в суді правил, добросовісного виконання процесуальних обов`язків, припинення зловживання правами та запобігання створенню протиправних перешкод у здійсненні судочинства.

У розумінні п.5 ч.1 ст.145 КАС України одним із заходів процесуального примусу є штраф.

Частиною 1 ст.149 КАС України передбачено, що суд може постановити ухвалу про стягнення в дохід Державного бюджету України з відповідної особи штрафу у сумі від 0,3 до трьох розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб у випадках: 1) невиконання процесуальних обов`язків, зокрема ухилення від вчинення дій, покладених судом на учасника судового процесу; 2) зловживання процесуальними правами, вчинення дій або допущення бездіяльності з метою перешкоджання судочинству; 3) неповідомлення суду про неможливість подати докази, витребувані судом, або неподання таких доказів без поважних причин суб`єктом владних повноважень; 4) використання під час процедури врегулювання спору за участю судді портативних, аудіотехнічних пристроїв, а також здійснення фото- і кінозйомки, відео-, звукозапису.

Частиною 2 ст.149 КАС України визначено, що суд може постановити ухвалу про стягнення в дохід Державного бюджету України з відповідної особи штрафу у сумі від одного до десяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб у випадках: 1) повторного чи систематичного невиконання процесуальних обов`язків; 2) неодноразового зловживання процесуальними правами; 3) повторного чи систематичного неподання витребуваних судом доказів без поважних причин або без їх повідомлення; 4) невиконання ухвали про забезпечення позову або доказів.

Суд констатує, що під час відправлення правосуддя у межах справи №520/29044/25 відповідачем, як суб`єктом владних повноважень, не забезпечено виконання обов`язку, покладеного судом з надання доказів у справі, що визначено за ч.2 ст.77, ч.3 ст.79, ст.80 КАС України, що перешкоджає вчасному та об`єктивному розгляду та вирішенню справи. Надані відповідачем у відзиві на позовну заяву пояснення не спростовують необхідності витребування доказів.

Таким чином, суд вважає, що у діянні відповідача міститься склад протиправного вчинку, а саме: неповідомлення суду про неможливість подати докази, витребувані судом, неподання таких доказів без поважних причин суб`єктом владних повноважень.

Керуючись принципом верховенства права, гарантованим ст.8 Конституції України та ст.6 КАС України, суд на підставі ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» застосовує практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

У рішенні від 21 жовтня 2010 року у справі Дія-97 проти України (Diya 97 v. Ukraine), заява № 19164/04 Суд констатував, що процесуальні норми створюються для забезпечення належного відправлення правосуддя та дотримання принципу юридичної визначеності та що сторони провадження повинні мати право очікувати застосування вищезазначених норм.

Таким чином, суд доходить висновку, що з урахуванням характеру спірних правовідносин та суті спору, змісту процесуальної поведінки та створених вчинком наслідків з відповідача у дохід Державного бюджету України належить стягнути штраф у сумі трьох розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто 9084,00 грн.

На підставі викладеного та керуючись статтями 6-9, 44, 45, 77-80, 144, 145, 149, 180, 241-243, 248, 256, 294, 295, 373 КАС України, суд -

У Х В А Л И В:

Застосувати до ІНФОРМАЦІЯ_4 ( АДРЕСА_2 , код ЄДРПОУ: НОМЕР_3 ) заходи процесуального примусу у вигляді стягнення в дохід Державного бюджету України через Державну судову адміністрацію України (м. Київ, вул. Липська, 18/5, ) штрафу в розмірі 9084 (дев`ять тисяч вісімдесят чотири) грн. 00 коп.

Стягувачем визначити Державну судову адміністрацію України (м. Київ, вул. Липська, 18/5, ), боржником - ІНФОРМАЦІЯ_5 ( АДРЕСА_3 , код ЄДРПОУ: НОМЕР_4 ).

Роз`яснити відповідачу, що в силу вимог ч.6 ст. 149 КАС України суд може скасувати постановлену ним ухвалу про стягнення штрафу, якщо особа, щодо якої її постановлено, виправила допущене порушення та (або) надала докази поважності причин невиконання відповідних вимог суду чи своїх процесуальних обов`язків.

Сплата штрафу не звільняє зобов`язану особу від виконання обов`язку, встановленого судом.

Строк пред`явлення ухвали суду до виконання становить три місяці з дня набрання нею законної сили.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів безпосередньо до Другого апеляційного адміністративного суду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала підлягає примусовому виконанню як виконавчий документ. Засвідчена печаткою суду копія ухвали, що набрала законної сили, має силу оригінала.

Суддя Д.В. Григоров