Справа № 755/14169/25
Суддя: Гончарук В. П.
Дата ухвалення: 2026-02-20 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Провадження №: 2-а/755/134/26
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"20" лютого 2026 р. суддя Дніпровського районного суду міста Києва Гончарук В.П., вивчивши матеріали адміністративної справи № 755/14169/25 за позовом ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про скасування постанови про притягнення до адміністративної відповідальності,-

у с т а н о в и в :

ОСОБА_1 в особі представника Руденко Ю.В. звернувся до Дніпровського районного суду м. Києва із адміністративним позовом до ІНФОРМАЦІЯ_1 про скасування постанови про притягнення до адміністративної відповідальності.

Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 05.08.2025 відкрито провадження у справі.

27 січня 2026 року Дніпровським районним судом м. Києва постановлено ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Підставою для залишення позовної заяви без руху було встановлення судом факту пропуску позивачем встановленого законом строку для звернення до суду з відповідним позовом.

Так, судом було вказано про необхідність подачі позивачем до суду заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, з одночасним наданням доказів поважності пропуску такого строку.

19 лютого 2026 року до Дніпровського районного суду м. Києва від представника позивача ОСОБА_1 - Руденко Ю.В. надійшла заява про усунення недоліків з доданим до неї клопотанням про поновлення пропущеного строку звернення до суду.

У поданому до суду клопотанні представник позивача вказує, що 18.07.2025 ОСОБА_1 в застосунок «Дія» надійшла постанова про арешт коштів боржника у виконавчому провадженні № 78500412. Також вказано, що позивач не міг знати та не знав, що стосовно нього розглядається справа за ч. 3 ст. 201-1 КУпАП у зв`язку із відсутністю повідомлення його відповідачем та не надсилання йому відповідної постанови.

Судом приймається до уваги, що згідно усталеної практики Верховного Суду, встановлення строків звернення до суду з відповідними позовними заявами законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними, передбачених КАС України, певних процесуальних дій.

Усталеною також є і практика Верховного Суду, що при вирішенні питання про поновлення строку, в межах кожної конкретної справи, суд надає оцінку обставинам, які слугували перешкодою для своєчасного звернення до суду, у взаємозв`язку із: тривалістю строку, який пропущено; поведінкою сторони протягом цього строку; діями, які він вчиняв, і чи пов`язані вони з готуванням звернення до суду та оцінювати їх в сукупності.

Встановлення строків звернення до адміністративного суду у системному зв`язку з принципом правової визначеності слугує меті забезпечення передбачуваності для відповідача (як правило, суб`єкта владних повноважень у адміністративних справах) та інших осіб того, що зі спливом встановленого проміжку часу прийняте рішення, здійснена дія (бездіяльність) не матимуть поворотної дії у часі та не потребуватимуть скасування, а правові наслідки прийнятого рішення або вчиненої дії (бездіяльності) не будуть відмінені у зв`язку з таким скасуванням. Тобто встановлені строки звернення до адміністративного суду сприяють уникненню ситуації правової невизначеності щодо статусу рішень, дій (бездіяльності) суб`єкта владних повноважень.

Як зазначив Європейський Суд з прав людини в ухвалі щодо прийняття заяви від 30 серпня 2006 року (справа «Каменівська проти України»), право на звернення до суду, одним з аспектів якого є право доступу до суду не є абсолютним, воно може бути обмеженим. Правила регулювання строків для подання скарги, безумовно, мають на меті забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності. Зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці правила будуть застосовані.

Чинним процесуальним законодавством визначений порядок вирішення питання поважності причин пропуску строку на звернення до суду та його поновлення, а також застосування наслідків пропущення строків звернення до адміністративного суду (постанова Верховного Суду від 30.11.2022 по справі № 607/15025/21).

Відповідно правової позиції, викладеної у постанові Верховного Суду від 02.02.2023 по справі № 160/22256/21, під поважними причинами необхідно розуміти лише ті обставини, які були чи є об`єктивно непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливлювали своєчасне звернення до суду у визначений законом строк. Оцінюючи поважність підстав несвоєчасного звернення до суду, слід виходити з того, що причина пропуску строку є поважною, якщо вона відповідає одночасно усім таким умовам: 1) це обставина (або кілька обставин), яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом або судом строк; 2) це обставина, яка виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк; 3) ця причина виникла протягом строку, який пропущено; 4) ця обставина підтверджується належними і допустимими засобами доказування.

Вирішуючи питання можливості поновлення позивачу строку звернення до суду з позовною заявою, суд критично відноситься до наведеного у клопотанні обґрунтування щодо поважності пропуску строку звернення до суду з позовною заявою, виходячи з наступного.

Представником позивача до клопотання про поновлення строку звернення до суду з позовною заявою не надано доказів щодо часу фактичного ознайомлення позивача зі спірною постановою, зокрема відсутні докази щодо моменту ознайомлення позивача з матеріалами виконавчого провадження.

Крім цього, наведене у клопотанні обґрунтування щодо подачі позову до суду у десятиденний строк з моменту коли позивач дізнався про порушення свого права, не ґрунтується на приписах закону, а саме ч. 2 ст. 286 КАС України.

Нормою ч. 3 ст. 123 КАС України визначено, що якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Відповідно до п. 8 ч. 1 ст. 240 КАС України, суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду з підстав, визначених частинами третьою та четвертою статті 123 цього Кодексу.

Враховуючи вищевикладене, оскільки судом після відкриття провадження встановлено неповажність причин пропуску позивачем строку звернення до суду з позовної заявою, суд приходить до висновку, що позовна заява підлягає залишенню без розгляду.

Керуючись ст. ст. 123, 240, 248, 294 КАС України,-

п о с т а н о в и в :

У задоволенні клопотання представника позивача ОСОБА_1 Руденко Юлії Вікторівни про поновлення пропущеного строку на звернення до суду з позовом до ІНФОРМАЦІЯ_1 про скасування постанови про притягнення до адміністративної відповідальності - відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про скасування постанови про притягнення до адміністративної відповідальності - залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Текст ухвали суду складено 20 лютого 2026 року.

Суддя