Справа № 320/25003/25
Суддя: Войтович І. І.
Дата ухвалення: 2026-03-04 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

04 березня 2026 року Справа № 320/25003/25

Київський окружний адміністративний суд у складі судді Войтович І.І. розглянувши у порядку письмового провадження заяву позивача про відвід судді в адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 до Державної інспекції архітектури та містобудування України, першого заступника Київської міської державної адміністрації Поворозника Миколи Юрійовича, заступника голови Київської міської державної адміністрації Непоп Вячеслава Івановича, заступника голови Київської міської державної адміністрації Пантелеєва Петра Олександровича, Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) в особі директора Попович Оксани Михайлівни, третя особа, яка не заявля самостійних вимог на предмет спору Директор Громадської організації "Міжнародне антикорупційне бюро" Папач Петро Павлович про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити дії,

в с т а н о в и в:

На розгляді у Київському окружному адміністративному суді перебуває справа за позовом ОСОБА_1 до Державної інспекції архітектури та містобудування України, першого заступника Київської міської державної адміністрації Поворозника М.Ю., заступника голови Київської міської державної адміністрації Непоп В.І., заступника голови Київської міської державної адміністрації Пантелеєва П.О., Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) в особі директора Попович О.М., третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору Директор Громадської організації "Міжнародне антикорупційне бюро" Папач П.П. у якому позивач просить суд:

- визнати протиправною бездіяльність Першого заступника Голови Київської міської державної адміністрації Поворозника Миколи Юрійовича, яка полягає у невижтті заходів щодо зупинення незаконного будівництва за адресою: м. Київ, вулиця Велика Житомирська 16, неподанні позову про знесення самочинно збудованого об`єкта - надбудови (6 поверху) за адресою: м, Київ, вул. Велика Житомирська, 16 та невжитті заождів щодо незаконного використання укриття (підвального приміщення), як торгівельний та розважальний заклад;

- визнати протиправною бездіяльність Державної інспекції архітектури та містобудування України в особі керівника Новицького Олександра Валерійовича, яка полягає у невижтті заходів щодо зупинення незаконного будівництва за адресою: м. Київ, вулиця Велика Житомирська 16 та неподанні позову про знесення самочинно збудованого об`єкта - надбудови (6 поверху) за адресою: м. Київ, вул. Велика Житомирська, 16;

- визнати протиправною бездіяльність Пантелеева Петра Олександровича Заступника голови Київської міської державної адміністрації, яка полягає у навмисному невижтті заходів щодо зупинення незаконного будівництва за адресою: м. Київ, вулиця Велика Житомирська 16.

- визнати протиправною бездіяльність Непоп Вячеслава Івановича, заступника голови Київської міської державної адміністрації, яка полягає у невижтті заходів щодо зупинення незаконного будівництва за адресою: м. Київ, вулиця Велика Житомирська 16;

- визнати протиправною бездіяльність Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва Виконавчого органу Київської міської ради в особі директора Попович Оксани Михайлівни (Київської міської державної адміністрації) яка полягає у невижтті заходів щодо зупинення незаконного будівництва за адресою: м. Київ, вулиця Велика Житомирська 16, неподанні позову про знесення самочинно збудованого об`єкта - надбудови (6 поверху) за адресою: м. Київ, вул. Велика Житомирська, 16;

- зобов`язати Першого заступника Голови Київської міської державної адміністрації Поворозника Миколи Юрійовича вжити заходів щодо зупинення незаконного будівництва за адресою: м. Київ, вул. Велика Житомирська, 16, звернутись з позовом про знесення самочинно збудованого об`єкта - надбудови (6 поверху) за адресою: м. Кию, вул. Велика Житомирська, 16;

- зобов`язати Державну інспекцію архітектури та містобудування України (Код , бульв. Лесі Українки, 26, м. Київ, 01133) звернутись з позовом про знесення самочинно збудованого об`єкта - надбудови (6 поверху) за адресою: м. Київ, вул. Велика Житомирська, 16;

- зобов`язати Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) в особі директора Попович Оксани Михайлівни вжити заходів щодо зупинення незаконного будівництва за адресою: м. Київ, вул. Велика Житомирська, 16 та звернутись з позовом про знесення самочинно збудованого об`єкта - надбудови (6 поверху) за адресою: м. Київ, вул. Велика Житомирська, 16.

За результатом автоматизованого розподілу, справу №320/33496/25 передано на розгляд судді Київського окружного адміністративного суду Леонтовичу А.М.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 04.06.2025 позовну заяву залишено без руху.

Позивач, у строк та спосіб викладений в ухвалі, усунув недоліки позовної заяви.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суд від 08.09.2025 відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без проведення судового засідання.

24.02.2026 ОСОБА_1 подано до суду заяву про відвід судді Леонтовича А.М.

Вказане клопотання обґрунтоване тим, що позивачем з 20 травня 2025 року було подану позовну заяву про незаконні дії посадових осіб КМДА, в тому числі щодо незаконної реконструкції будинку за адресою: м. Київ, вул. Велика Житомирська, 16 з початку війни 2022 року, яка з грубими порушеннями, ігноруючи всі норми права, розглядається суддею Київського окружного адміністративного суду Леонтовичем А.М. протягом 9 місяців та досі не розглянуто. Позивач вважає, що вказана бездіяльність суду в особі головуючого судді вказує на зацікавленість головуючого судді у затягуванні справи та прямою метою для захисту відповідачів та на цей час навмисно усунув їх від відповідальності.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 24.02.2026 заяву позивача про відвід головуючого судді у адміністративній справі №320/25003/25 за позовом ОСОБА_1 до Державної інспекції архітектури та містобудування України, першого заступника Київської міської державної адміністрації Поворозника Миколи Юрійовича, заступника голови Київської міської державної адміністрації Непоп Вячеслава Івановича, заступника голови Київської міської державної адміністрації Пантелеєва Петра Олександровича, Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) в особі директора Попович Оксани Михайлівни, третя особа, яка не заявля самостійних вимог на предмет спору Директор Громадської організації "Міжнародне антикорупційне бюро" Папач Петро Павлович про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити дії, визнано необґрунтованою, та матеріали адміністративної справи передано до відділу документального забезпечення і контролю (канцелярії) Київського окружного адміністративного суду для визначення складу суду у відповідності до вимог частини першої статті 31 Кодексу адміністративного судочинства України.

Протокол автоматизованого розподілу судової справи між суддями 04.03.2026 судді Войтович І.І. передано для розгляду заяву про відвід судді Леонтовича А.М.

Згідно з частиною восьмою статті 40 Кодексу адміністративного судочинства України суддя, якому передано на вирішення заяву про відвід, вирішує питання про відвід в порядку письмового провадження. За ініціативою суду питання про відвід може вирішуватися у судовому засіданні з повідомленням учасників справи. Неявка учасників справи у судове засідання, в якому вирішується питання про відвід, не перешкоджає розгляду судом питання про відвід.

Відповідно до частини одинадцятої статті 40 Кодексу адміністративного судочинства України, питання про відвід вирішується невідкладно. Вирішення питання про відвід суддею, який не входить до складу суду, здійснюється протягом двох робочих днів, але не пізніше призначеного засідання по справі. У разі розгляду заяви про відвід суддею іншого суду - не пізніше десяти днів з дня надходження заяви про відвід. Відвід, який надійшов поза межами судового засідання, розглядається судом у порядку письмового провадження.

Розглянувши заяву про відвід судді Київського окружного адміністративного суду Леонтовича А.М. суд зазначає наступне.

Підстави для відводу судді передбачені статтями 36, 37 Кодексу адміністративного судочинства України.

Так, відповідно до частини першої статті 36 Кодексу адміністративного судочинства України суддя не може брати участі в розгляді адміністративної справи і підлягає відводу (самовідводу):

1) якщо він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав правничу допомогу стороні чи іншим учасникам справи в цій чи іншій справі;

2) якщо він прямо чи опосередковано заінтересований в результаті розгляду справи;

3) якщо він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу;

4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді;

5) у разі порушення порядку визначення судді для розгляду справи, встановленого статтею 31 цього Кодексу.

Отже, з огляду на нормативний зміст пункту 4 частини першої статті 36 КАС України відвід судді може бути заявлений й з інших підстав, відмінних від перелічених у пунктах 1, 2, 3, 5 частини першої цієї ж статті. У будь-якому разі оцінюватися має саме те, чи викликають певні обставини розумний сумнів у неупередженості або об`єктивності судді у стороннього спостерігача.

Головна мета відводу - це гарантування безсторонності суду, зокрема, щоб запобігти упередженості судді (суддів) під час розгляду справи, а мета самовідводу - запобігання будь-яким сумнівам щодо безсторонності судді. Така правова позиція викладена Верховним Судом в ухвалі від 23 грудня 2019 року у справі №9901/526/19.

При цьому слід зазначити, що відвід повинен бути належно вмотивованим, як того вимагає стаття 39 КАС України, тобто ґрунтуватись на об`єктивних фактах і обставинах, які реально існують, є доведеними й у взаємозв`язку з конкретною справою та ймовірними результатами її судового розгляду, наслідками ухвалення відповідного судового рішення можуть викликати розумний та обґрунтований сумнів щодо упередженості судді (суду) та його безсторонності не тільки у сторін, але й у стороннього спостерігача.

Частиною другою статті 36 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 37 цього Кодексу.

До складу суду не можуть входити особи, які є членами сім`ї, родичами між собою чи родичами подружжя (частина третя статті 36 Кодексу адміністративного судочинства України).

Незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу (ч. 4 ст. 36 Кодексу адміністративного судочинства України).

При цьому, здійснюючи оцінку балансу ризиків між обставинами, повідомленими заявником у заяві про відвід та дотриманням фундаментальних принципів здійснення правосуддя, суд виходить з того, що право на справедливий суд насамперед повинне забезпечуватись безсторонністю судді.

Суд висновує з того, що головна мета відводу - гарантування безсторонності суду, зокрема, для запобігання упередженості судді (суддів) під час розгляду справи.

Однак, зазначене не свідчить про те, що учасники мають право на зловживання правом на відвід судді. На переконання суду, кожен випадок відводу з підстав, які є завідомо безпідставними, повинен бути оцінений на наявність ознак зловживання процесуальними права. Надаючи інтерпретацію терміну "завідомо", суд виходить з того, що відвід є завідомо безпідставним, якщо він мотивований підставою, яка в силу прямої вказівки закону виключає можливість учасникам заявити такий відвід (ч. 4 ст. 36 КАС України). При цьому, заявлення відводу з інших підстав (п. 4 ч. 1 ст. 36 КАС України) не може вважатись завідомо безпідставним, позаяк відповідає принципу диспозитвності, що дозволяє учасникам з певною (дозволеною законодавцем) свободою розсуду подавати до суду заяви та клопотання з метою обґрунтування своєї позиції у справі, для досягнення успішного для себе правового результату.

При цьому, особа, яка заявляє відвід судді, має навести конкретні обставини, які можуть викликати сумнів у неупередженості. Водночас, для того, щоб ці обставини можливо було покласти в основу заяви про відвід, вони повинні бути доведеними.

Згідно з ч.3 ст.39 КАС України відвід (самовідвід) повинен бути вмотивованим і заявленим протягом десяти днів з дня отримання учасником справи ухвали про відкриття провадження у справі, але не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається за правилами спрощеного позовного провадження. Заявляти відвід (самовідвід) після цього дозволяється лише у виняткових випадках, коли про підставу відводу (самовідводу) заявнику не могло бути відомо до спливу вказаного строку, але не пізніше двох днів з дня, коли заявник дізнався про таку підставу.

Суд звертає увагу на те, що для відведення судді необхідно обґрунтувати наявність обставин, які об`єктивно можуть вказувати на можливу упередженість.

Таким чином, виходячи з аналізу викладених вище обставин, суд зазначає, що відвід повинен бути вмотивований - з наведенням відповідних аргументів, доказів, які підтверджують наявність підстав для відводу.

Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених ст.37 цього Кодексу, яка встановлює недопустимість повторної участі суддів в розгляді адміністративної справи.

Зі змісту поданої заявником заяви про відвід судді слідує, що передумовою для виникнення у останньої сумнівів у неупередженості судді є не дотримання суддею строків розгляду справи передбачених КАС України.

Беручи до уваги зазначене, суд дійшов висновку, що заявлений відвід обумовлений незгодою позивача із процесуальними діями (рішенням) судді Леонтовича А.М. що вчинені під час розгляду цієї справи, та така заява не містить передбачених статтею 36 Кодексу адміністративного судочинства України підстав для відводу.

Разом з тим, суд звертає увагу, що незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання, не може бути підставою для відводу (частина 4 статті 36 КАС України).

Суд зауважує, що прийняття суддею (судом) процесуальних рішень, передбачених КАС України, є здійснення судом правосуддя та не є тією обставиною, що свідчить про упередженість судді чи її особисту зацікавленість в розгляді справи.

Отже, наведені заявником доводи, не можуть свідчити про існування обставин, які викликають сумніви в неупередженості судді, оскільки жодних доказів, які б відповідали вимогам Кодексу адміністративного судочинства України, та підтверджували наявність обставин, які викликають сумнів у неупередженості складу суду при розгляді цієї справи, із матеріалів справи та доводів заяви про відвід не вбачається.

Відтак, заява позивача про відвід судді Київського окружного адміністративного суду Леонтовича А.М. в адміністративній справі № 320/25003/25 не підлягає задоволенню, як невмотивована.

Керуючись статями 36, 40, 243, 248, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

у х в а л и в:

У задоволенні заяви позивача про відвід судді Київського окружного адміністративного суду Леонтовича А.М. в адміністративній справі № 320/25003/25 - відмовити.

Копію ухвали суду надіслати (вручити, надати) сторонам (їх представникам), зокрема, шляхом направлення тексту ухвали електронною поштою, факсимільним повідомленням (факсом, телефаксом), телефонограмою.

Ухвала набирає законної сили після її проголошення. Ухвала за наслідками розгляду питання про відвід окремо не оскаржується. Заперечення на ухвалу можуть бути включене до апеляційної чи касаційної скарги на рішення чи ухвалу суду, прийняті за наслідками розгляду справи.

Суддя Войтович І. І.