Справа № 260/1253/26
Суддя: Маєцька Н.Д.
Дата ухвалення: 2026-03-09 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЗАКАРПАТСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

09 березня 2026 рокум. Ужгород№ 260/1253/26

Суддя Закарпатського окружного адміністративного суду Маєцька Н.Д., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до Виконавчого комітету Ужгородської міської ради про визнання рішення протиправним та зобов`язання вчинити певні дії, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 звернулися до Закарпатського окружного адміністративного суду із позовом до Виконавчого комітету Ужгородської міської ради, в якому просять: 1) Визнати протиправним та скасувати рішення державного реєстратора Виконавчого комітету Ужгородської міської ради, Закарпатської області №77958457 від 21.03.2025 р.; 2) Зобов`язати Виконавчий комітет Ужгородської міської ради, Закарпатської області в особі державного реєстратора Виконавчого комітету Ужгородської міської ради, Закарпатської області здійснити реєстрацію права власності ОСОБА_1 належної йому на праві приватної спільної власності квартири АДРЕСА_1 (Сєвєродонецьк до 2024 року), Луганської області загальною площею 64,2 кв.м.; 3) Зобов`язати Виконавчий комітет Ужгородської міської ради, Закарпатської області в особі державного реєстратора Виконавчого комітету Ужгородської міської ради, Закарпатської області здійснити реєстрацію права власності ОСОБА_2 належної їй на праві приватної спільної власності квартири АДРЕСА_1 (Сєвєродонецьк до 2024 року), Луганської області загальною площею 64,2 кв.м.; 4) Зобов`язати Виконавчий комітет Ужгородської міської ради, Закарпатської області в особі державного реєстратора Виконавчого комітету Ужгородської міської ради, Закарпатської області здійснити реєстрацію права власності ОСОБА_3 належної їй на праві приватної спільної власності квартири АДРЕСА_1 (Сєвєродонецьк до 2024 року), Луганської області загальною площею 64,2 кв.м.

Відповідно до статті 171 частини 1 пункту 3 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, зокрема, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Розглянувши поданий позов, суддя вважає за необхідне залишити такий без руху з огляду на наступне.

Відповідно до статті 161 частини 3 КАС України, до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Нормативно-правовим актом, який визначає правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору є Закон України "Про судовий збір" № 3674-VI (надалі Закон України № 3674-VI).

Відповідно до статті 3 частини 1 Закону України № 3674-VI судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

Відповідно до статті 6 частини 7 абзацу 2 Закону України № 3674-VI, у разі коли позов немайнового характеру подається одночасно кількома позивачами до одного або кількох відповідачів, судовий збір сплачується кожним позивачем окремим платіжним документом у розмірах, установлених статтею 4 цього Закону за подання позову немайнового характеру.

Як вбачається з прохальної частини позовної заяви позивачі просять, зокрема визнати протиправним та скасувати рішення державного реєстратора Виконавчого комітету Ужгородської міської ради, Закарпатської області №77958457 від 21.03.2025 р.

Матеріали позову свідчать, що позовна заява з вимогою немайнового характеру подана одночасно трьома позивачами до одного відповідача, а тому судовий збір має бути сплачений кожним позивачем окремим платіжним документом у розмірі, передбаченому статтею 4 частиною 2 пунктом 3 Закону України "Про судовий збір".

Таким чином, судом встановлено, що судовий збір обчислюється за подання до адміністративного суду позову немайнового характеру одночасно кількома позивачами до одного або кількох відповідачів, судовий збір належить сплатити відповідно до кількості немайнових позовних вимог кожним позивачем окремим платіжним документом.

Статтею 7 Закону України "Про державний бюджет України на 2026 рік" встановлено прожитковий мінімум на одну працездатну особу з 1 січня 2026 року у розмірі 3328 грн.

Таким чином, ураховуючи немайновий характер даного позову і розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб на 01 січня 2026 року, ставка судового збору за подання до суду цього позову становить 1331,20 грн.

А відтак, сума судового збору, яка підлягає до сплати за подання адміністративного позову за одну позовну вимогу немайнового характеру становить 1331,20 грн.

Відповідно до статті 4 частини 3 Закону України № 3674-VI при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Оскільки позовна заява подана до суду через підсистему Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи "Електронний суд", тому при зверненні до суду необхідно сплатити судовий збір у розмірі 1064,96 грн.

Відтак, позивачам необхідно сплатити судовий збір згідно ставок, передбачених Законом України "Про судовий збір" за подання адміністративного позову немайнового характеру у розмірі 1064,96 грн., окремими платіжними документами.

Для сплати судового збору для звернення до Закарпатського окружного адміністративного суду встановлені наступні реквізити: отримувач коштів - ГУК у Зак. обл/Ужгородська тг/22030101; код отримувача (код за ЄДРПОУ) - 37975895; банк отримувача Казначейство України (ел. адм. подат.); код банку отримувача (МФО) - 899998; рахунок отримувача - UA4007493; код класифікації доходів бюджету 22030101; призначення платежу *; 101; _____(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті); Судовий збір, за позовом ____(ПІБ чи назва установи, організації позивача), Закарпатський окружний адміністративний суд (назва суду, де розглядається справа).

Щодо посилання позивачів на те, що вони звільняються від сплати судового збору на підставі п. 21 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір», суд вказує наступне.

Відповідно до п. 21 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються заявники - у справах за заявами про встановлення фактів, що мають юридичне значення, поданих у зв`язку із збройною агресією, збройним конфліктом, тимчасовою окупацією території України, надзвичайними ситуаціями природного чи техногенного характеру, що призвели до вимушеного переселення з тимчасово окупованих територій України, загибелі, поранення, перебування в полоні, незаконного позбавлення волі або викрадення, втрати документів, необхідних для отримання компенсації за пошкоджені та знищені об`єкти нерухомого майна внаслідок бойових дій, терористичних актів, диверсій, спричинених збройною агресією Російської Федерації проти України, а також порушення права власності на рухоме та/або нерухоме майно.

Разом з цим, суд звертає увагу позивачів, що в даному випадку позивачами подано позовну заяву про визнання протиправним рішення державного реєстратора Виконавчого комітету Ужгородської міської ради, та така адміністративна справа жодним чином не пов`язана із встановлення фактів, що мають юридичне значення.

Отже, підстави для звільнення від сплати судового збору, передбачені п. 21 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір», не поширюються на позивачів при поданні позовної заяви про оскарження дій суб`єкта владних повноважень.

Також, приписами статті 160 КАС України визначено, що у позовній заяві, зокрема, зазначаються зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.

Позивачами у позовній заяві відповідачем визначено Виконавчий комітет Ужгородської міської ради.

В прохальній частині позовної заяви позивачі просять визнати протиправним та скасувати рішення державного реєстратора Виконавчого комітету Ужгородської міської ради, Закарпатської області № 77958457 від 21 березня 2025 року.

Відносини, що виникають у сфері державної реєстрації речових прав на нерухоме майно, розміщене на території України, та обтяжень таких прав регулюється Законом України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» від 01.07.2004 № 1952-IV (далі - Закон України № 1952-IV).

За визначеннями, що міститься у статті 1 Закону України № 1952-IV державна реєстрація речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень (далі - державна реєстрація прав) - офіційне визнання і підтвердження державою фактів набуття, зміни або припинення речових прав на нерухоме майно, обтяжень таких прав шляхом внесення відповідних відомостей до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно; реєстраційна дія - державна реєстрація прав, взяття на облік безхазяйного нерухомого майна, а також інші дії, що здійснюються державним реєстратором у Державному реєстрі прав, крім надання інформації з цього реєстру.

Приписами статті 6 Закону України № 1952-IV встановлено, що організаційну систему державної реєстрації прав становлять: 1) Міністерство юстиції України та його територіальні органи; 2) суб`єкти державної реєстрації прав: виконавчі органи сільських, селищних та міських рад, Київська, Севастопольська міські, районні, районні у містах Києві та Севастополі державні адміністрації; 3) державні реєстратори прав на нерухоме майно (далі - державні реєстратори).

Виконавчі органи сільських, селищних та міських рад (крім міст обласного та/або республіканського Автономної Республіки Крим значення) набувають повноважень у сфері державної реєстрації прав відповідно до цього Закону у разі прийняття відповідною радою такого рішення.

Відповідно до частини 3 пункту 2 Закону України № 1952-IV державний реєстратор перевіряє документи на наявність підстав для проведення реєстраційних дій, залишення заяви про державну реєстрацію прав та їх обтяжень без руху, зупинення державної реєстрації прав, відмови в державній реєстрації прав та приймає відповідні рішення.

В силу приписів статті 11 Закону України № 1952-IV державний реєстратор самостійно приймає рішення за результатом розгляду заяв у сфері державної реєстрації прав. Втручання, крім випадків, передбачених цим Законом, будь-яких органів влади, їх посадових осіб, юридичних осіб, громадян та їх об`єднань у діяльність державного реєстратора під час проведення реєстраційних дій забороняється і тягне за собою відповідальність згідно із законом.

Статтею 38 Закону України № 1952-IV встановлено, що державні реєстратори, суб`єкти державної реєстрації прав за порушення законодавства у сфері державної реєстрації прав, у тому числі за розголошення відомостей, одержаних ними в результаті проведення реєстраційних дій, несуть дисциплінарну, цивільно-правову, адміністративну або кримінальну відповідальність у порядку, встановленому законом.

Шкода, завдана державним реєстратором фізичній чи юридичній особі під час виконання своїх обов`язків, підлягає відшкодуванню на підставі судового рішення, що набрало законної сили, у порядку, встановленому законом.

З наведеного слід дійти висновку, що державний реєстратор є самостійним та незалежним суб`єктом у сфері державної реєстрації речових прав на нерухоме майно, який наділений повноваженням на прийняття відповідних рішень та несе персональну відповідальність за порушення законодавства у сфері державної реєстрації прав.

В розглядуваному випадку державний реєстратор хоча і перебуває у трудових відносинах з міською радою, однак за своїм статусом є самостійним суб`єктом владних повноважень, який повинен відповідати за заявленими позивачами позовними вимогами.

А відтак, належним відповідачем (співвідповідачем) є особа, яка є суб`єктом матеріального правовідношення, тобто особа, за рахунок якої можливо задовольнити позовні вимоги, захистивши порушене право чи інтереси позивача, в цьому випадку такою особою може бути державний реєстратор (як співвідповідач), який і прийняв оспорюване рішення.

Таким чином, позивачам необхідно подати до суду нову редакцію позовної заяви до належного відповідача (співвідповідачів), відповідно до змісту спірних правовідносин, заявлених вимог та суб`єктного складу осіб, які повинні відповідати за позовом.

Крім того, відповідно до ч. 1 ст. 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Згідно з ч. 2 ст. 122 КАС України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Зі змісту заявлених позовних вимог вбачається, що позивачі зокрема просять визнати протиправним та скасувати рішення державного реєстратора Виконавчого комітету Ужгородської міської ради, Закарпатської області №77958457 від 21.03.2025 р.

В той же час, позовна заява подана до суду 04 березня 2026 року, що свідчить про пропуск позивачами строку звернення до суду, визначеного ч. 2 ст. 122 КАС України.

Разом з тим, відповідно до ч. 6 ст. 161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Відповідно до ч. 1 ст. 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Відповідно до ч. 2 ст. 123 КАС України якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Однак, позивачами до матеріалів позову не додано заяву про поновлення строків звернення до суду з обґрунтуванням підстав для такого поновлення.

Згідно з ст. 166 КАС України при розгляді справи судом учасники справи викладають свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення, міркування тощо щодо процесуальних питань у заявах та клопотаннях, а також запереченнях проти заяв і клопотань. Заяви, клопотання і заперечення подаються в письмовій або усній формі. У випадках, визначених цим Кодексом, заяви і клопотання подаються тільки в письмовій формі.

Вимоги до форми та змісту письмової заяви, клопотання, заперечення викладені в ст.167 КАС України.

Враховуючи вищенаведене, позивачам необхідно подати заяву про поновлення строку звернення до суду, оформлену відповідно до вимог ст.ст. 161, 167 КАС України із зазначенням поважних підстав пропуску строку звернення до суду та доказів на підтвердження таких підстав.

Відповідно до статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Таким чином, для усунення недоліків позовної заяви позивачам необхідно надати суду: докази на підтвердження сплати кожним із них судового збору у розмірі 1064,96 грн., окремими платіжними документами; нову редакцію позовної заяви до належного відповідача (співвідповідачів) відповідно до змісту спірних правовідносин, заявлених вимог та суб`єктного складу осіб, які повинні відповідати за позовом; заяву про поновлення строку звернення до суду, оформлену відповідно до вимог ст.ст. 161, 167 КАС України із зазначенням поважних підстав пропуску строку звернення до суду та доказів на підтвердження таких підстав.

На підставі наведеного та керуючись статтями 160, 161, 169, 171, 248 КАС України, суддя,

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до Виконавчого комітету Ужгородської міської ради про визнання рішення протиправним та зобов`язання вчинити певні дії залишити без руху.

Надати позивачам строк десять днів з дня отримання ухвали про залишення позовної заяви без руху для усунення вищезазначених недоліків.

Копію ухвали надіслати особі, яка подала позовну заяву.

Попередити позивачів, що у випадку не виправлення недоліків, вказаних в ухвалі про залишення позовної заяви без руху у встановлені судом строки, позовна заява буде повернута позивачеві.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Н.Д. Маєцька