Справа № 320/2253/26
Суддя: Басай О.В.
Дата ухвалення: 2026-03-06 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про відкриття спрощеного провадження в адміністративній справі

без проведення судового засідання

06 березня 2026 року Київ № 320/2253/26

Суддя Київського окружного адміністративного суду Басай О.В., розглянувши позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Сівакс" до Івано-Франківської митниці, як відокремленого підрозділу Державної митної служби України про визнання протиправними та скасування рішень,

у с т а н о в и в:

До Київського окружного адміністративного суду звернулося Товариство з обмеженою відповідальністю "Сівакс" (місцезнаходження: м. Київ, вул. Трутенка Онуфрія, буд. № 10) із позовом до Івано-Франківської митниці, як відокремленого підрозділу Державної митної служби України (місцезнаходження: Івано-Франківська область, м. Івано-Франківськ, вул. Чорновола, буд. № 159), в якому з урахуванням уточнених позовних вимог просить:

- визнати протиправним і скасувати рішення Івано-Франківської митниці про коригування митної вартості товарів від 26.09.2025 № UA206020/2025/000041/1;

- визнати протиправною та скасувати картку відмови Івано-Франківської митниці в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення від 26.09.2025 № UA206020/2025/000359;

- зобов`язати Івано-Франківську митницю скласти та направити Головному управлінню Державної казначейської служби України в Івано-Франківській області висновок про повернення Товариству з обмеженою відповідальністю "Сівакс" митних платежів, надмірно сплачених внаслідок прийняття рішення Івано-Франківської митниці про коригування митної вартості товарів від 26.09.2025 № UA206020/2025/000041/1;

- зобов`язати Івано-Франківську митницю визнати митну вартість кабельно-провідникової продукції "кабелі електричні марок JZ-600, JZ-600-Y-CY різних перетинів", поставлених Товариству з обмеженою відповідальністю "Сівакс" за зовнішньоекономічним контрактом купівлі-продажу від 06.08.2025 № 6 компанією "HELUKABEL GmbH" (Німеччина, Шлосгальденштрасе 10, 71282, Гемінген), заявлену Товариством з обмеженою відповідальністю "Сівакс" згідно з митної декларації (форма МД-2) від 25.09.2025 № 25UA67U0.

Ухвалою суду від 23.01.2026 позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Сівакс" залишено без руху, зазначено недоліки позовної заяви, спосіб їх усунення та встановлено строк для усунення недоліків позовної заяви. Позивач усунув вказані в ухвалі суду недоліки.

Спір виник із публічно-правових відносин та відповідно до статті 19 Кодексу адміністративного судочинства України належить до юрисдикції адміністративних судів і підлягає розгляду у порядку адміністративного судочинства.

Позовна заява відповідає вимогам, встановленим статтями 160, 161 та 172 Кодексу адміністративного судочинства України, і подана з дотриманням правил підсудності особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність.

Підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених Кодексом адміністративного судочинства України, немає.

Відповідно до положень статей 12, 257 Кодексу адміністративного судочинства України справу належить розглядати за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами.

У позовній заяві позивачем заявлені клопотання про залучення третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача Головне управління Державної казначейської служби України у Івано-Франківській області; викликати та допитати як свідка з приводу підстав та обставин винесення оскарженого рішення працівницю відділу митного оформлення № 2 МП "Прикарпаття" ОСОБА_1 ; розгляд справи здійснити у відкритому судовому засіданні з викликом сторін у режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів.

Розглянувши клопотання про залучення третьої особи, суд зазначає таке.

Згідно з частинами другою, четвертою, п`ятою статті 49 Кодексу адміністративного судочинства України треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права, свободи, інтереси або обов`язки. Такі особи можуть бути залучені до участі у справі також за клопотанням учасників справи. Якщо адміністративний суд під час вирішення питання про відкриття провадження у справі або під час підготовки справи до судового розгляду встановить, що судове рішення може вплинути на права та обов`язки осіб, які не є стороною у справі, суд залучає таких осіб до участі в справі як третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору. Вступ третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, не має наслідком розгляд адміністративної справи спочатку.

У заявах про залучення третіх осіб і у заявах третіх осіб про вступ у справу на стороні позивача або відповідача зазначається, на яких підставах третіх осіб належить залучити до участі у справі.

Про залучення третіх осіб до участі у справі суд постановляє ухвалу, в якій зазначає, на які права чи обов`язки такої особи та яким чином може вплинути рішення суду у справі. Ухвала за наслідками розгляду питання про вступ у справу третіх осіб окремо не оскаржується. Заперечення проти такої ухвали може бути включено до апеляційної чи касаційної скарги на рішення суду, прийняте за результатами розгляду справи.

Необхідною умовою залучення третіх осіб є той факт, що судове рішення у справі може вплинути на права, свободи, інтереси або обов`язки осіб, які не є стороною у справі.

Крім того, заявляючи таке клопотання ініціатор має довести наявність правового зв`язку у заявленої особи зі сторонами спору або безпосередньо судовим рішенням через обґрунтування наявності трьох критеріїв: вирішення судом питання про її (1) право, (2) інтерес, (3) обов`язок і такий зв`язок має бути очевидним та безумовним, а не ймовірним.

У даному випадку наявності таких критеріїв не доведено суду.

Суд уважає за необхідне зазначити, що головною характерною ознакою третіх осіб є те, що вони юридично пов`язані з публічно-правовим спором, так як рішення, прийняте судом у результаті його розгляду, може вплинути на їхні права, свободи й інтереси. А тому участь третіх осіб в адміністративній справі зумовлена тим, що судовий спір між сторонами прямо або опосередковано стосується їхніх прав та інтересів. Тому участь у справі третіх осіб є формою захисту їхніх прав та інтересів, що пов`язані зі спірними правовідносинами. Окрім того, їх участь у справі дає суду змогу повно та всебічно дослідити обставини справи, з`ясувати дійсні взаємовідносини учасників спору. Інститут третіх осіб застосовується з метою захисту в процесі у тому випадку, коли рішення у справі може зачіпати їх права, свободи та обов`язки або для захисту своїх самостійних прав щодо предмета спору чи інтересів.

Позивачем не надано обґрунтування яким чином та на які права, свободи, інтереси або обов`язки Головного управління Державної казначейської служби України у Івано-Франківській області може вплинути рішення у цій адміністративній справі.

Враховуючи викладене, у суду відсутні підстави вважати клопотання обґрунтованим в силу вимог статті 49 Кодексу адміністративного судочинства України, у зв`язку з чим у суду відсутні підстави для задоволення клопотання про залучення Головне управління Державної казначейської служби України у Івано-Франківській області, як третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача.

Вирішуючи питання про наявність підстав для виклику та допиту свідка, суд зазначає таке.

Згідно з частиною першої статті 72 Кодексу адміністративного судочинства України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків (частиною другою статті 72 Кодексу адміністративного судочинства України).

Відповідно до статті 65 Кодексу адміністративного судочинства України як свідок в адміністративній справі судом може бути викликана будь-яка особа, якій відомі обставини, що належить з`ясувати у справі.

Згідно з частиною першою статті 91 Кодексу адміністративного судочинства України показаннями свідка є повідомлення про відомі йому обставини, які мають значення для справи.

Виклик свідка здійснюється за заявою учасника справи. У заяві про виклик свідка зазначаються його ім`я, місце проживання (перебування) або місце роботи, обставини, які він може підтвердити (частини перша та друга статті 92 Кодексу адміністративного судочинства України).

Відповідно до частини третьої статті 92 Кодексу адміністративного судочинства України заява про виклик свідка має бути подана до або під час підготовчого судового засідання, а якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження до початку першого судового засідання у справі.

Ураховуючи предмет оскарження за цим позовом, а також те, що позивачем не обґрунтовано необхідність залучення свідка та не зазначено обставин, які він може підтвердити, суд уважає, що відсутні підстави для виклику свідка. Крім того, розгляд справи вирішено здійснювати без повідомлення (виклику) сторін за правилами спрощеного позовного провадження, що виключає можливість виклику свідка.

З огляду на зазначене, суд дійшов висновку, що у задоволенні клопотання позивача про виклик свідка належить відмовити.

Вирішуючи питання про наявність підстав для розгляду адміністративної справи в судовому засіданні з повідомленням сторін, суд зазначає таке.

Відповідно до частини другої статті 257 Кодексу адміністративного судочинства України за правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

Згідно з частиною четвертою статті 257 Кодексу адміністративного судочинства України не можуть бути розглянуті за правилами спрощеного позовного провадження справи у спорах: 1) щодо оскарження нормативно-правових актів, за винятком випадків, визначених цим Кодексом; 2) щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень, якщо позивачем також заявлено вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної такими рішеннями, діями чи бездіяльністю, у сумі, що перевищує сто розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 3) про примусове відчуження земельної ділянки, інших об`єктів нерухомого майна, що на ній розміщені, з мотивів суспільної необхідності; 4) щодо оскарження рішення суб`єкта владних повноважень, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів у сумі, що перевищує: для юридичних осіб - п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; для фізичних осіб та фізичних осіб - підприємців - сто розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 5) щодо оскарження рішень Національної комісії з реабілітації у правовідносинах, що виникли на підставі Закону України "Про реабілітацію жертв репресій комуністичного тоталітарного режиму 1917 - 1991 років"; 6) щодо оскарження індивідуальних актів Національного банку України, Фонду гарантування вкладів фізичних осіб, Міністерства фінансів України, Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку, рішень Кабінету Міністрів України, визначених частиною першою статті 266-1 цього Кодексу.

Статтею 262 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, зокрема, що суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін:

1) у випадках, визначених статтею 263 цього Кодексу;

2) якщо характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі незначної складності не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

Клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін відповідач має подати в строк для подання відзиву, а позивач разом з позовом або не пізніше п`яти днів з дня отримання відзиву.

Водночас, позивач у клопотанні про розгляд справи в судовому засіданні з викликом сторін не зазначив жодних обставин, які б давали підстави стверджувати, що повне та всебічне з`ясування усіх обставин у справі потребує проведення судового засідання чи заслуховування пояснень сторін. Крім того, у клопотанні не зазначено, встановлення яких обставин у справі є неможливим шляхом аналізу письмових доказів і пояснень та вимагає проведення судового засідання.

Відповідно до частини першої статті 195 Кодексу адміністративного судочинства України учасники справи мають право брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду за умови наявності у суді відповідної технічної можливості, про яку суд зазначає в ухвалі про відкриття провадження у справі, крім випадків, коли явка цього учасника справи в судове засідання визнана судом обов`язковою.

Розглянувши клопотання позивача про розгляд справи в судовому засіданні із викликом сторін у режимі відеоконференції, матеріали справи, беручи до уваги предмет та підстави позову, обставини, якими учасники справи обґрунтовують свої вимоги та заперечення, характер спірних правовідносин, обсяг та характер доказів у справі є незначної складності та не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи, відтак суд вважає, що немає підстав для розгляду справи у судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін, а тому, в задоволенні такого клопотання варто відмовити.

Відповідно до частини четвертої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України, суд може пропонувати сторонам надати докази та збирати докази з власної ініціативи.

Частиною третьою статті 80 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що про витребування доказів за власною ініціативою або за клопотанням учасника справи, або про відмову у витребуванні доказів суд постановляє ухвалу.

З огляду на наявні матеріали справи, для об`єктивного, повного і всебічного розгляду справи, суд дійшов висновку про необхідність витребування доказів від відповідача.

Визнавши подані матеріали достатніми для прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття провадження у справі, керуючись статтями 80, 171, 243, 248, 256, 257, 259-262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

у х в а л и в:

Відкрити провадження в адміністративній справі. Справа буде розглядатися за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін за наявними у справі матеріалами.

Відмовити у задоволенні клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю "Сівакс" про залучення Головне управління Державної казначейської служби України у Івано-Франківській області, як третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача.

Відмовити у задоволенні клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю "Сівакс" про виклик свідка.

Відмовити у задоволенні клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю "Сівакс" про розгляд справи в судовому засіданні із викликом сторін у режимі відеоконференції.

Запропонувати відповідачу протягом п`ятнадцяти днів із дня одержання копії цієї ухвали подати суду відзив на позовну заяву. При цьому роз`яснити відповідачеві, що в силу приписів частин третьої, четвертої і шостої статті 162 Кодексу адміністративного судочинства України копія відзиву та доданих до нього документів повинна бути надіслана (надана) іншим учасникам справи одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду. До відзиву мають бути додані: 1) докази, які підтверджують обставини, на яких ґрунтуються заперечення відповідача, якщо такі докази не надані позивачем; 2) документи, що підтверджують надіслання (надання) відзиву і доданих до нього доказів іншим учасникам справи. У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин справа буде вирішена за наявними матеріалами.

Попередити відповідача, що відповідно до частини четвертої статті 159 Кодексу адміністративного судочинства України, неподання суб`єктом владних повноважень відзиву на позов без поважних причин може бути кваліфіковано судом як визнання позову.

Позивач протягом трьох днів із дня отримання відзиву на позовну заяву має право подати до суду відповідь на відзив.

Заперечення щодо наведених позивачем у відповіді на відзив пояснень, міркувань та аргументів можуть бути подані відповідачем до суду протягом трьох днів із дня отримання відповіді на відзив.

Роз`яснити позивачу та відповідачеві, що згідно з статтями 163, 164 Кодексу адміністративного судочинства України до відповіді на відзив та заперечення щодо наведених позивачем у відповіді на відзив застосовуються правила, встановлені частинами другою-четвертою статті 162 цього ж Кодексу.

Витребувати докази за власного ініціативою від відповідача: письмові пояснення з приводу фактичних обставин та юридичних підстав, покладених в основу прийняття оскаржуваних рішень, а також, належним чином засвідчені копії усіх документів, що стали підставою для таких прийняття.

Витребувані документи надати суду у строк протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі.

Попередити відповідача, що у випадку неповідомлення суду про неможливість подати докази, витребувані судом, а також за неподання таких доказів без поважних причин, суд застосовує до відповідної особи заходи процесуального примусу, визначені статтями 147, 149 Кодексу адміністративного судочинства України.

Роз`яснити учасникам справи, що згідно із частиною дев`ятою статті 79 Кодексу адміністративного судочинства України копії доказів (крім речових доказів), що подаються до суду, заздалегідь надсилаються або надаються особою, яка їх подає, іншим учасникам справи. Суд не бере до уваги відповідні докази у разі відсутності підтвердження надсилання (надання) їх копій іншим учасникам справи, крім випадку, якщо такі докази є у відповідного учасника справи або обсяг доказів є надмірним, або вони подані до суду в електронній формі, або є публічно доступними.

Роз`яснити учасникам справи про можливість отримання інформації по справі, що розглядається, на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за посиланням: http://adm.ko.court.gov.ua/sud1070/.

Копію ухвали суду надіслати (надати) учасникам справи (їх представникам).

Ухвала набирає законної сили з дати її підписання суддею та не оскаржується.

Суддя Басай О.В.