Справа № 340/8431/24
Суддя: М.Я. САВОНЮК
Дата ухвалення: 2026-03-09 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про закриття провадження

09 березня 2026 року м. Кропивницький Справа № 340/8431/24

провадження № 2-ап/340/32/25

Кіровоградський окружний адміністративний суд у складі судді Савонюка М.Я., розглянувши у порядку письмового провадження матеріали позову ОСОБА_1 до Національного агентства з питань запобігання корупції, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору - ОСОБА_2 , про визнання протиправними та скасування підпунктів довідки,-

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 (надалі - позивач) звернувся до Кіровоградського окружного адміністративного суду із позовом до Національного агентства з питань запобігання корупції (надалі відповідач), у якому просить:

- визнати протиправним та скасувати підпункт 6.1 пункту 6 Довідки Національного агентства з питань запобігання корупції № 480/24 від 27.09.2024 р. про результати проведення повної перевірки декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, щорічної за 2021 рік, поданої ОСОБА_1 , народним депутатом України в частині зазначення про недостовірність відомостей, які не відповідають дійсності на суму 1 744 106,97 грн;

- визнати протиправним та скасувати пункт 9 Довідки Національного агентства з питань запобігання корупції № 480/24 від 27.09.2024 про результати проведення повної перевірки декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, щорічної за 2021 рік, поданої ОСОБА_1 , народним депутатом України, в частині зазначення про недостовірність відомостей, які не відповідають дійсності на загальну суму 226 382,95 гривні;

- визнати протиправним та скасувати підпункт 4.1. у розділі ІV «Висновки» Довідки Національного агентства з питань запобігання корупції № 480/24 від 27.09.2024 про результати проведення повної перевірки декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, щорічної за 2021 рік, поданої ОСОБА_1 , народним депутатом України, в частині зазначення про недостовірність відомостей у декларації (п.п. 6.1 п. 6, пп. 9 розділу 3.1 цієї Довідки) на загальну суму 1 972 969,69 грн, що перевищує 500 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, встановлених на дату подання декларації.

10.01.2025 ухвалою Кіровоградського окружного адміністративного суду відкрито провадження в адміністративній справі, розгляд постановлено здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження без виклику учасників справи (у порядку письмового провадження).

15.01.2025 ухвалою суду закрито провадження в адміністративній справі на підставі пункту 1 частини першої статті 238 КАС України. Суд зазначив, що оскільки пункт 4.1. довідки Національного агентства з питань запобігання корупції № 480/24 від 27.09.2024 про результати проведення повної перевірки декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, щорічної за 2021 рік, поданої ОСОБА_1 вказаної довідки містить висновок про наявність у діях суб?єкта декларування ознак кримінального правопорушення, передбаченого частиною першою статті 366-2 Кримінального кодексу України, така довідка не може ревізуватися адміністративним судом у порядку адміністративного судочинства.

Не погодившись із вказаною ухвалою суду від 15.01.2025, позивач оскаржив її в апеляційному порядку.

Постановою Третього апеляційного адміністративного суду від 08.04.2025 апеляційну скаргу ОСОБА_1 задоволено. Ухвалу Кіровоградського окружного адміністративного суду від 15.01.2025 в адміністративній справі №340/8431/24 скасовано. Справу №340/8431/24 направлено до суду першої інстанції для продовження розгляду. Суд зазначив, що спірні правовідносини, які виникли у зв`язку із винесенням відповідачем спірної довідки в процедурі здійснення публічно-владних управлінських функцій і спірна довідка стосується прав, обов`язків та охоронюваних законом інтересів позивача, мають характер юридичного спору, який підлягає вирішений у порядку адміністративного судочинства.

Згідно протоколу передачі судової справи раніше визначеному складу суду від 05.05.2025 року справу №340/8431/24 передано на розгляд судді Г.П. Казанчук.

12.05.2025 ухвалою Кіровоградського окружного адміністративного суду судом прийнято справу до свого провадження. Справу постановлено здійснювати у порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін.

04.06.2025 ухвалою суду відмовлено у задоволенні заяви Національного агентства з питань запобігання корупції у розгляді справи за правилами загального позовного провадження.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями Кіровоградського окружного адміністративного суду від 08.01.2026 головуючим суддею по розгляду справи №340/8431/24 визначено суддю Савонюка М.Я.

13.01.2026 ухвалою суду адміністративну справу №340/8431/24 прийнято судом до свого провадження. Розгляд постановлено розпочати спочатку зі стадії розгляду справи по суті.

23.02.2026 від представника Національного агентства з питань запобігання корупції до суду надійшли додаткові пояснення у справі, у яких міститься клопотання про закриття провадження у справі на підставі пункту 1 частини 1 статті 238 Кодексу адміністративного судочинства України (надалі КАС України).

В обґрунтування заявленого клопотання зазначає про відсутність правових підстав для оскарження в порядку адміністративного судочинства Довідки від 27.09.2024 № 480/24 про результати проведення повної перевірки поданої ним декларації, яка містить в собі висновок про наявність ознак вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 366-2 Кримінального кодексу України. З посиланням на правові висновки Верховного Суду, наведені у постановах від 23.11.2023 в адміністративній справі №520/25012/21 та від 19.02.2026 у справі №160/30949/24 наголошує, що довідка про результати проведення повної перевірки (її окремі положення) може бути предметом оскарження лише за відсутності ознак адміністративного чи кримінального правопорушення або закриття адміністративної чи кримінальної справи, так як такі правовідносини виникають між суб`єктом декларування та НАЗК лише на стадії завершення перевірки. У випадку виявлення за результатами проведення НАЗК повної перевірки декларації ознак вчинення суб`єктом декларування кримінального правопорушення та реєстрації за таким фактом кримінального провадження, матеріали повної перевірки декларації стають частиною матеріалів відповідного кримінального провадження та на них у відповідності до приписів статті 222 КПК України розповсюджується особливий режим доступу. Зокрема, зазначена процесуальна норма за замовчуванням містить в собі заборону розголошення усіх відомостей кримінального провадження за винятком лише тих, щодо яких слідчим чи прокурором надано письмовий дозвіл, що унеможливлює надання НАЗК до суду усіх доказів. Довідка та обґрунтований висновок, які є частиною доказової бази в рамках кримінального провадження або провадження у справі про адміністративне правопорушення, де вирішується питання про притягнення суб`єкта декларування до відповідальності в порядку КПК України або КУпАП, не можуть бути предметом оскарження в порядку КАС України.

Перевіривши зазначені представником відповідача обґрунтування закриття провадження у справі, суд встановив наступне.

Згідно із частиною першою статті 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Пунктами 1, 2 частини першої статті 4 КАС України визначено, що адміністративна справа - це переданий на вирішення адміністративного суду публічно-правовий спір.

Публічно-правовий спір - це спір, у якому: хоча б одна сторона здійснює публічно-владні управлінські функції, в тому числі на виконання делегованих повноважень, і спір виник у зв`язку із виконанням або невиконанням такою стороною зазначених функцій; або хоча б одна сторона надає адміністративні послуги на підставі законодавства, яке уповноважує або зобов`язує надавати такі послуги виключно суб`єкта владних повноважень, і спір виник у зв`язку із наданням або ненаданням такою стороною зазначених послуг; або хоча б одна сторона є суб`єктом виборчого процесу або процесу референдуму і спір виник у зв`язку із порушенням її прав у такому процесі з боку суб`єкта владних повноважень або іншої особи.

Відповідно до пункту 7 частини першої статті 4 КАС України суб`єкт владних повноважень це орган державної влади, орган місцевого самоврядування, їх посадова чи службова особа, інший суб`єкт при здійсненні ними публічно-владних управлінських функцій на підставі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, або наданні адміністративних послуг.

Згідно з пунктом 1 частини 1 статті 19 КАС України юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах, зокрема спорах фізичних чи юридичних осіб із суб`єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи індивідуальних актів), дій чи бездіяльності, крім випадків, коли для розгляду таких спорів законом встановлено інший порядок судового провадження.

Отже, до компетенції адміністративних судів належать спори фізичних чи юридичних осіб з органом державної влади, органом місцевого самоврядування, їхньою посадовою або службовою особою, предметом яких є перевірка законності рішень, дій, чи бездіяльності цих органів (осіб), прийнятих або вчинених ними при здійсненні владних управлінських функцій. Позивач на власний розсуд визначає, чи порушені його права та охоронювані законом інтереси рішеннями, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень, проте, ці рішення, дії чи бездіяльність повинні бути такими, які породжують, змінюють або припиняють права та обов`язки у сфері публічно-правових відносин.

Рішення суб`єкта владних повноважень у контексті положень КАС України необхідно розуміти як нормативно-правові акти, так і правові акти індивідуальної дії.

Відповідно до приписів частини першої статті 4 КАС України:

- нормативно-правовий акт - акт управління (рішення) суб`єкта владних повноважень, який встановлює, змінює, припиняє (скасовує) загальні правила регулювання однотипних відносин, і який розрахований на довгострокове та неодноразове застосування;

- індивідуальний акт - акт (рішення) суб`єкта владних повноважень, виданий (прийняте) на виконання владних управлінських функцій або в порядку надання адміністративних послуг, який стосується прав або інтересів визначеної в акті особи або осіб, та дія якого вичерпується його виконанням або має визначений строк.

Тобто, обов`язковою ознакою нормативно-правового акта чи правового акта індивідуальної дії, а також відповідних дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень, є створення ними юридичних наслідків у формі прав, обов`язків, їх зміни чи припинення.

З матеріалів справи слідує, що Національне агентство відповідно до статті 51-3 Закону України від 14.10.2014 №1700-VII «Про запобігання корупції» (далі Закон №1700-VII), Порядку проведення повної перевірки декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, затвердженого наказом Національного агентства від 29.01.2021 №26/21 (зі змінами), провело повну перевірку декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, щорічної за 2021 рік, яку подав суб`єкт декларування ОСОБА_1 , народний депутат України (т.1 а.с. 12-34).

За результатами перевірки складено Довідку про результати проведення повної перевірки декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, щорічної за 2021 рік №480/24 від 27.09.2024 (т.1 а.с. 186-199).

Предметом оскарження в межах даного спору є підпункт 6.1. пункту 6, пункт 9, підпункт 4.1. розділу IV «Висновки» Довідки №480/24, за змістом яких Національним агентством зроблено висновки про зазначення декларантом недостовірних відомостей, які відрізняються від достовірних на загальну суму 1972969,69 грн, що перевищує 500 п.м. для працездатних осіб, встановлених на дату подання декларації. У пункті 4.1. розділу IV «Висновки» вказаної довідки наявний висновок про наявність у діях суб`єкта декларування ознак кримінального правопорушення, передбаченого частиною першою статті 366-2 Кримінального кодексу України.

На виконання вимог частини 7 статті 12 Закону №1700-VII затверджено обґрунтований висновок щодо виявлення у діях ОСОБА_1 ознак корупційного або пов`язаного з корупцією правопорушення, який листом від 07.10.2024 №403-01/74279-24 відповідно до статті 482-2 Кримінально процесуального кодексу України направлено разом із матеріалами перевірки до Генерального прокурора (т.1 а.с. 139).

Листом від 17.10.2024 №05/4/1-82ВИХ-24 Генеральний прокурор повідомив Національне агентство, що за результатами розгляду затвердженого стосовно ОСОБА_1 обґрунтованого висновку щодо виявлення ознак корупційного або пов`язаного з корупцією правопорушення, за яке передбачено кримінальну відповідальність, внесено відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань (далі ЄРДР) та зареєстровано кримінальне провадження за частиною 1 статті 366-КК України (т.1 а.с. 140).

Згідно наявного у матеріалах справи витягу з Єдиного державного реєстру досудових розслідувань вбачається, що за результатами розгляду висновку Національного агентства з питань запобігання корупції щодо виявлення ознак кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 366-2 КК України, відповідно до якого народний депутат України ОСОБА_1 вніс до декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави та місцевого самоврядування, за 2021 рік, завідомо недостовірні відомості, які відрізняються від достовірних на загальну суму 1972969,69 гривень, 16.10.2024 зареєстровано кримінальне провадження №0001153 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною 2 статті 366-2 КК України (т.1 а.с. 140зв.)

Національне антикорупційне бюро України листом №134037/0/05-24 від 08.11.2024 повідомило Національне агентство з питань запобігання корупції, що з метою дослідження викладених обставин, що вказують на вчинення кримінального правопорушення, обгрунтований висновок долучено до матеріалів кримінального провадження № 0000601 від 24.04.2024, досудове розслідування у якому здійснюється детективами Національного бюро за фактом внесення ОСОБА_1 ймовірно недостовірних відомостей до щорічних декларацій за 2021-2022 звітні роки, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 366-2 КК України. Викладена в обгрунтованому висновку інформація буде врахована у ході подальшого досудового розслідування (т.1 а.с. 141зв.)

Відповідно до листа Національного антикорупційного бюро України №83227/0/05-25 від 15.05.2025 досудове розслідування у кримінальному проваджені № 0000601 від 24.04.2024 за можливими фактами внесення народним депутатом України ОСОБА_1 ймовірно недостовірних відомостей до щорічних декларацій за 2021-2022 звітні роки, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 366-2 КК України, станом на 15.05.2025 триває (т.1 а.с. 180).

Правові та організаційні засади функціонування системи запобігання корупції в Україні, зміст і порядок застосування превентивних антикорупційних механізмів, правила щодо усунення наслідків корупційних правопорушень визначені Законом №1700-VII. Зокрема, статтею 4 визначено статус НАЗК, яке згідно з частиною першою указаної норми є центральним органом виконавчої влади зі спеціальним статусом, який забезпечує формування та реалізує державну антикорупційну політику.

Відповідно до підпункту 7-1 частини першої статті 11 Закону №1700-VII до повноважень Національного агентства належать здійснення в порядку, визначеному цим Законом, контролю та перевірки декларацій суб`єктів декларування, зберігання та оприлюднення таких декларацій, проведення моніторингу способу життя суб`єктів декларування;

Види контролю під час перевірки декларацій визначені статтею 51-1 Закону №1700-VІІ.

Повна перевірка декларацій НАЗК здійснюється відповідно до положень статті 51-3 Закону №1700-VІІ, частинами другою, третьою якої передбачено, що у разі встановлення за результатами повної перевірки декларації відображення у декларації недостовірних відомостей Національне агентство письмово повідомляє про це керівника відповідного державного органу, органу влади Автономної Республіки Крим, органу місцевого самоврядування, їх апарату, юридичної особи публічного права, в якому працює відповідний суб`єкт декларування, та спеціально уповноважені суб`єкти у сфері протидії корупції. У разі виявлення за результатами повної перевірки декларації ознак необґрунтованості активів Національним агентством надається можливість суб`єкту декларування протягом десяти робочих днів надати письмове пояснення за таким фактом із відповідними доказами. У разі ненадання суб`єктом декларування у зазначені строки письмових пояснень і доказів чи надання не в повному обсязі Національне агентство інформує про це Національне антикорупційне бюро України та Спеціалізовану антикорупційну прокуратуру.

Верховний Суд у постановах від 23.03.2023 у справі №160/4098/22, від 06.04.2023 у справі №640/29515/21 та від 15.06.2023 у справі №240/24844/21 констатував, у разі виявлення у декларації недостовірних відомостей довідка про результати проведення повної перевірки декларації за своєю правовою природою є актом індивідуальної дії, оскільки безпосередньо породжує правові наслідки для суб`єкта декларування у вигляді виникнення обов`язку (подати відповідну декларацію з достовірними відомостями) у встановлений такою довідкою строк. Довідка про результати проведення повної перевірки декларації є рішенням (актом індивідуальної дії) суб`єкта владних повноважень, у розумінні пункту 19 частини першої статті 4 КАС України, оскільки цю довідку видано НАЗК на виконання владних управлінських функцій, вона містить владний (обов`язковий) припис щодо конкретної особи (суб`єкта декларування), має строк та її дія вичерпується виконанням. Факт оприлюднення на офіційному вебсайті НАЗК довідки про результати проведення повної перевірки, яка містить висновки щодо виявлення у декларації недостовірних відомостей суб`єкта декларування (позивача), з огляду на її правовий статус особи, що займає особливо відповідальне становище, є втручанням в її особисте та/або сімейне життя, що гарантоване, приписами статті 32 Конституції України.

Отже, спірна довідка містить владний припис НАЗК, що виданий ним на виконання владно-управлінських функцій, визначених статтею 51-3 Закону №1700- VII, який стосується прав та інтересів позивача та дія якого вичерпується його виконанням.

Разом з тим, у постанові від 23.11.2023 у справі № 520/25012/21 Верховний Суд зазначив: «... довідка про результати проведення повної перевірки (її окремі положення), може бути предметом оскарження лише за відсутності ознак адміністративного чи кримінального правопорушення або закриття адміністративної чи кримінальної справи, так як такі правовідносини виникають між суб`єктом декларування та НАЗК лише на стадії завершення перевірки. Це означає, що якщо за наслідками такої перевірки вже вирішується питання про притягнення суб`єкта декларування до певного виду відповідальності, довідка про результати проведення такої перевірки не може бути оскаржена окремо, так як надання оцінки виявленим порушенням належить органу, що безпосередньо вирішує питання про притягнення особи до певного виду відповідальності...»

Тобто, довідка про результати проведення повної перевірки (її окремі положення) у випадку виявлення недостовірних відомостей за результатами проведення правовідносини може бути предметом окремого оскарження лише за певних умов - відсутності ознак адміністративного чи кримінального правопорушення або закриття адміністративної чи кримінальної справи.

У випадку виявлення за результатами проведення НАЗК повної перевірки декларації ознак вчинення суб`єктом декларування кримінального правопорушення та реєстрації за таким фактом кримінального провадження, матеріали повної перевірки декларації стають частиною матеріалів відповідного кримінального провадження та на них у відповідності до приписів статті 222 КПК України розповсюджується особливий режим доступу. Зокрема, зазначена процесуальна норма за замовчуванням містить в собі заборону розголошення усіх відомостей кримінального провадження за винятком лише тих, щодо яких слідчим чи прокурором надано письмовий дозвіл, що унеможливлює надання НАЗК до суду усіх доказів.

Довідка та обґрунтований висновок, які є частиною доказової бази в рамках кримінального провадження або провадження у справі про адміністративне правопорушення, де вирішується питання про притягнення суб`єкта декларування до відповідальності в порядку КПК України або КУпАП, не можуть бути предметом оскарження в порядку КАС України. При цьому, відповідно до положень частини четвертої статті 51-1 Закону №1700-VII проведення контролю та перевірки декларацій, а також рішення, прийняті за їхніми результатами, не перешкоджають проведенню досудового розслідування та судового провадження у порядку, передбаченому КПК України.

У цьому випадку скасування за результатами розгляду адміністративного спору Довідки та обґрунтованого висновку не є підставою для закриття відповідного кримінального провадження, відтак оскарження їх в адміністративному суді не може забезпечити ефективного захисту прав суб`єкта декларування, а судове рішення у такій справі не призводить до змін у правовому становищі особи, тому втрачає практичний сенс. Вказане стосується також і довідок, в яких за результатами перевірки встановлено ознаки адміністративного правопорушення.

Зазначені висновки викладені в постанові Верховного Суду від 19.02.2026 у справі №160/30949/24.

Відповідно до частини п`ятої статті 242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Згідно частинами п`ятою та шостою статті 13 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" висновки щодо застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду, є обов`язковими для всіх суб`єктів владних повноважень, які застосовують у своїй діяльності нормативно-правовий акт, що містить відповідну норму права. Висновки щодо застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду, враховуються іншими судами при застосуванні таких норм права.

Пунктом 10 частини 1 статті 3 Кримінального процесуального кодексу України визначено, що кримінальне провадження - досудове розслідування і судове провадження, процесуальні дії у зв`язку із вчиненням діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність.

Враховуючи те, що у спірних правовідносинах довідка №480/24 від 27.09.2024 про результати проведення повної перевірки декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, щорічної за 2021 рік, поданої ОСОБА_1 , народним депутатом України є частиною кримінального провадження №0000601 від 24.04.2024, яке на даний час триває, то вона не може бути предметом оскарження в порядку КАС України.

Пунктом 1 частини першої статті 238 КАС України суд закриває провадження у справі якщо справу не належить розглядати за правилами адміністративного судочинства.

Таким чином, суд дійшов висновку про наявність законних підстав для задоволення клопотання Національного агентства з питань запобігання корупції та закриття провадження у справі №340/8431/24.

Керуючись статтями 238-239, 241, 248, 256, 294, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд-

У Х В А Л И В :

Клопотання Національного агентства з питань запобігання корупції про закриття провадження у справі №340/8431/24 - задовольнити.

Закрити провадження в адміністративній справі №340/8431/24 за позовом ОСОБА_1 до Національного агентства з питань запобігання корупції, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору - ОСОБА_2 , про визнання протиправними та скасування підпунктів довідки.

Роз`яснити учасникам справи, що у разі закриття провадження у справі повторне звернення до суду зі спору між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав не допускається.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена. Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення в повному обсязі. Апеляційна скарга подається безпосередньо до Третього апеляційного адміністративного суду.

Повну ухвалу суду складено 09 березня 2026 року.

Суддя Кіровоградського

окружного адміністративного суду М.Я. САВОНЮК