Справа № 714/91/26
Суддя: Єфтемій С. М.
Дата ухвалення: 2026-03-06 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 2-а/714/16/26
У Х В А Л А

"06" березня 2026 р. м. Герца

Суддя Герцаївського районного суду Чернівецької області Єфтемій С.М., розглянувши адміністративний позов ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення,-

В С Т А Н О В И В :

Представник позивача, адвокат Онофрей Ш.К. в інтересах ОСОБА_1 звернувся до суду із вказаним адміністративним позовом за яким просить скасувати постанову по справі про адміністративне правопорушення про притягнення позивачки до адміністративної відповідальності за ч. 3 ст. 210 КУпАП.

Водночас, представник позивача також просив поновити ОСОБА_1 строк звернення для суду на оскарження вказаної постанови відповідача як такий, що пропущений з поважних причин, оскільки постанову про накладення адміністративного стягнення позивач не отримував, розгляд адміністративної справи відбувся за його відсутності та фактично про існування спірної постанови дізнався лише 23 січня 2026 року після відкриття виконавчого провадження Герцаївським відділом державної виконавчої служби Чернівецької області. До цього жодних документів від ТЦК та СП на його адресу не надходило.

Ухвалою Герцаївського районного суду Чернівецької області від 02 лютого 2026 року відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).

10 лютого 2026 року до суду надійшов відзив на позовну заяву від представника відповідач, у якому послався на те, що ОСОБА_1 брав участь при складані протоколу № 199 від 23.01.2025 року, належним чином був повідомлений про дату розгляду справи про адміністративне правопорушення відносно нього за ч. 3 ст. 210 КУпАП призначене на 30.01.2025 року, про що свідчить його підпис виконаний власноруч у протоколі № 199, другий примірник якого йому був вручений. Окрім того, представник позивача адвокат Онофрей Ш.К. 28 січня 2025 року подав клопотання щодо перенесення розгляду справи, а 17.07.2025 року останній надав клопотання про ознайомлення з матеріалами справи.

Вказане є свідченням того, що позивач знав про винесення щодо нього оскаржуваної постанови від 30.01.2025 року та цікавився результатом розгляду справи, що спростовує його твердження з приводу того, що про існування спірної постанови дізнався 23 січня 2026 року після відкриття виконавчого провадження.

Вважає, що оскільки позивач звернувся до суду 28 січня 2026 року, то останній пропустив строк звернення до суду щодо оскарженої постанови, що є підставою для залишення позову без розгляду.

Суд, розглянувши подані учасниками справи докази, беручи до уваги предмет позову та обставини справи, вважає за необхідне зазначити про наступне.

Судом встановлено, що при відкритті провадження у справі, водночас було вирішено питання про поновлення ОСОБА_1 строк звернення до суду та відповідно до ухвали суду від 02 лютого 2026 року визнано поважними, вказані позивачем причини пропуску строку звернення до суду, а саме, необізнаність позивача щодо винесеної відносно нього оскаржуваної постанови так як розгляду справи відбулося у його відсутності, а її копії відповідачем надіслано йому не було, та тільки після відкриття виконавчого провадження дізнався про означену постанову з якою ознайомився 23 січня 2026 року, а 28 січня 2026 року позивач звернувся до суду з позовом.

Суд зауважує, що вирішення питання про поновлення строку звернення до суду, суд здійснює виключно з ініціативи та у межах наведених доводів заінтересованої особи.

За положеннями ч. 1 ст. 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів (ч.2 ст.122 КАС України).

Частиною 3 статті 122 КАС України передбачено, що для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Особливості провадження у справах з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень щодо притягнення до адміністративної відповідальності визначені статтею 286 КАС України яка кореспондується із статтею 289 КУпАП.

Так, частиною другою статті 286 КАС України передбачено, що позовну заяву щодо оскарження рішень суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності може бути подано протягом десяти днів з дня ухвалення відповідного рішення (постанови).

Зміст зазначених вище законодавчих норм дає підстави стверджувати, що у випадку коли особа вважає, що її право у справах щодо притягнення до адміністративної відповідальності порушено, вона має право звернутися до суду в більш стислі строки, ніж на загальних підставах.

Частиною першою статті 118 КАС України передбачено, що процесуальні строки - це встановлені законом або судом строки, у межах яких вчиняються процесуальні дії. Процесуальні строки встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені - встановлюються судом.

Строк звернення до адміністративного суду - це проміжок часу після виникнення спору в публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів. Початок перебігу строку звернення до суду починається з часу, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Велика Палата Верховного Суду у п. 14 постанови від 22 січня 2026 року у справі № 990/446/25 (провадження № 11-394заі25) звернула увагу на те, що день, коли особа дізналася про порушення свого права, - це встановлений доказами день, коли позивач дізнався про рішення, дію чи бездіяльність, внаслідок якої відбулося порушення його прав, свобод чи інтересів. Якщо цей день встановити точно неможливо, то його строк обчислюється з дня, коли особа повинна була дізнатися про порушення своїх прав (свобод чи інтересів). При цьому слово "повинна" слід тлумачити як неможливість незнання, припущення про високу вірогідність дізнатися, а не обов`язок особи дізнатися про порушення своїх прав. Зокрема, особа повинна була дізнатися про порушення своїх прав, якщо вона знала про обставини прийняття рішення чи вчинення дій і не було перешкод для того, щоб дізнатися про те, яке рішення прийняте або які дії вчинені. Незнання про порушення через байдужість до своїх прав або небажання дізнатися не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду.

Судом встановлено, що службовою особою відповідача, 23.01.2025 року у присутності позивача було складено адміністративний протокол № 199 за ч. 3 ст. 210 КУпАП. Як випливає зі змісту протоколу, розгляд справи про адміністративне правопорушення щодо позивача мало відбутися 30.01.2025 року о 14 год. 00 хв., про що позивача було повідомлено, та вказане підтверджується його підписом виконаний власноруч.

На розгляд справи (протоколу) про адміністративне правопорушення позивач не з`явився, розгляд справи було проведено його відсутності. За результатом розгляду вказаного протоколу про адміністративне правопорушення, відповідачем 30 січня 2025 року було прийнято рішення постанову про притягнення позивачки до адміністративної відповідальності за ч. 3 ст. 210 КУпАП.

У свою чергу, представник позивача адвокат Онофрей Ш.К. 28 січня 2025 року подав відповідачу клопотання про перенесення розгляду справи щодо позивача, а 17.07.2025 року останній надав клопотання про ознайомлення з матеріалами справи.

З огляду на вказані обставини, позивач (представник позивачка) не мг не знати про прийняте відповідачем рішення стосовно позивача 30 січня 2025 року. У той же час, звернення до суду з цим позовом відбулося лише 28 січня 2026 року.

З огляду на наведені обставини, суд вважає, що 23 січня 2026 року, не може вважатись датою, з якою пов`язаний момент обізнаності позивача з порушенням його прав, а тому позивач звернувся до суду із вказаним позовом з пропуском встановленого КАС України строку звернення до суду.

Згідно з ч. 1, ст. 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку. Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду (ч. 3 ст. 123 КАС України).

Якщо після відкриття провадження у справі суд дійде висновку, що викладений в ухвалі про відкриття провадження у справі висновок суду про визнання поважними причин пропуску строку звернення до адміністративного суду був передчасним, і суд не знайде інших підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, суд залишає позовну заяву без розгляду (ч. 4 ст. 123 КАС України).

Верховний Суд у постанові зазначеній вище від 27 листопада 2025 року у справі № 679/338/24 звернув увагу на те, що з системного аналізу норми статті 123 КАС України, яка визначає наслідки пропущення строків звернення до адміністративного суду, вбачається, що передумовою настання відповідних наслідків для позивача є надання останньому можливості подати заяву про поновлення пропущеного строку в разі її неподання, або ж вказати інші причини пропуску строку, аніж ті, які були зазначені в первинній заяві про поновлення строку та визнані судом неповажними.

Отже, КАС України допускає ймовірність виявлення судом факту недотримання строку звернення до суду і після відкриття провадження у справі, внаслідок чого позов може бути залишений без розгляду.

Підсумовуючи наведене, суд дійшов висновку, що при подачі позову до суду позивачем не дотримано вимог ст.ст. 160, 161, 171 КАС України, а провадження у справі було відкрито за позовною заявою, яка не відповідає вказаним вимогам КАС України. При цьому, доводи позивача щодо поновлення пропущеного строку звернення до суду в частині поважності причин пропуску строку, суд вважає необґрунтованими.

За приписами ч. 13 ст. 171 КАС України, суддя, встановивши після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 160, 161 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

З урахуванням наведеного, позивачу слід надати додаткові пояснення та докази на їх підтвердження, що свідчать про обставин, які об`єктивно перешкоджали йому звернутись до суду з адміністративним позовом у строки, визначені статтями 122, 286 КАС України.

Таким чином, позовну заяву слід залишити без руху із встановленням позивачу строку для усунення її недоліків.

Поряд із цим, суд зазначає, що у відповідності до ч. 15 ст. 171 КАС України якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява залишається без розгляду.

Пунктом 7 частини 1 ст. 240 КАС України суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, якщо провадження в адміністративній справі було відкрито за позовною заявою, яка не відповідає вимогам статей 160, 161, 172 цього Кодексу, і позивач не усунув цих недоліків у строк, встановлений судом.

З наведеного слідує, що встановлення судом після відкриття провадження у справі факту пропущення позивачем строку звернення до суду з позовом є підставою для залишення такого позову без руху, і лише в разі не усунення недоліків позовної заяви позивачем така, в силу вказаних вище положень КАС України, підлягає залишенню без розгляду.

На підставі наведеного, керуючись ст.ст. 122, 123, 161, 171, 241, 243, 248, 287 КАС України, суд,

П О С Т А Н О В И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення залишити без руху.

Встановити позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви протягом десяти днів з дня вручення даної ухвали, шляхом подання заяви про поновлення строку звернення до суду з цим позовом із зазначенням інших причин поважності пропущеного строку, аніж ті, які були зазначені в первинній заяві про поновлення строку та визнані судом неповажними.

Роз`яснити, що в разі невиконання вимог ухвали і не усунення недоліків у вказаний строк позовна заява буде залишена без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Заперечення на ухвалу, що не підлягає оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя