Справа № 140/2425/26
Суддя: Смокович Віра Іванівна
Дата ухвалення: 2026-03-02 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ВОЛИНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

02 березня 2026 року ЛуцькСправа № 140/2425/26
Суддя Волинського окружного адміністративного суду Смокович В.І., вивчивши позовну заяву ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 про визнання протиправними дій та зобов`язання дії,

ВСТАНОВИВ:

Адвокат Хмелюк Олександр Вікторович в інтересах позивача ОСОБА_1 звернувся з позовом до ІНФОРМАЦІЯ_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 про:

визнання незаконними та протиправними дій ІНФОРМАЦІЯ_1 щодо невнесення відомостей до АІТС «Оберіг» Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів про виключенням з військового обліку на підставі гр. І статті 30 "а" Розладу хвороб Наказу №402 МО України від 14.08.2008 в редакції чинній від 16.04.2021, згідно довідки військово-лікарської комісії від 09.06.2021 за №139 про ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_1 ;

визнання протиправними дій ІНФОРМАЦІЯ_2 щодо призову на військову службу під час мобілізації на особливий період ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , паспорт серії НОМЕР_2 , виданий Ковельським МРВ УМВС України у Волинській області 18.12.2008, РНОКПП НОМЕР_1 адреса проживання: АДРЕСА_1 ;

скасування наказу про мобілізацію в частині, що стосується ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , паспорт серії НОМЕР_2 , виданий Ковельським МРВ УМВС України у Волинській області 18.12.2008, РНОКПП НОМЕР_1 , адреса проживання: АДРЕСА_1 .

Відповідно до пункту 3 частини першої статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 171 цього Кодексу.

Позовна заява подана без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161, 171 КАС України.

Закон України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо обов`язкової реєстрації та використання електронних кабінетів в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами» від 29 червня 2023 року №3200-IX набрав чинності 18.10.2023, відповідно до якого внесенні зміни, зокрема, до КАС України.

Згідно з приписами частин першої, другої, шостої та восьмої статті 18 КАС України (в редакції Закону №3200-IX) у судах функціонує Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система.

Позовні та інші заяви, скарги та інші визначені законом процесуальні документи, що подаються до суду і можуть бути предметом судового розгляду, в порядку їх надходження підлягають обов`язковій реєстрації в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі в день надходження документів.

Особа, яка зареєструвала електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, подає процесуальні та інші документи, письмові та електронні докази, вчиняє інші процесуальні дії в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, з використанням власного електронного підпису, прирівняного до власноручного підпису відповідно до Закону України «Про електронні довірчі послуги», якщо інше не визначено цим Кодексом.

Відповідно до частини сьомої статті 44 КАС України документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, за винятком випадків, визначених цим Кодексом.

Водночас згідно з частиною другою статті 161 КАС України у разі подання позовної заяви та доданих до неї документів в електронній формі через електронний кабінет до позовної заяви додаються докази надсилання її копії та копій доданих документів іншим учасникам справи з урахуванням положень статті 44 цього Кодексу.

Як убачається із позовної заяви, вона подана до суду через систему «Електронний суд».

При цьому до позовної заяви не додано доказів надсилання її копії та копій доданих документів іншим учасникам справи, а саме: ІНФОРМАЦІЯ_4 .

Разом із тим, відповідно до пункту 2 частини п`ятої статті 160 КАС України в позовній заяві зазначаються повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти.

Представником позивача зазначено найменування відповідача 1 як « ІНФОРМАЦІЯ_1 » за кодом ЄДРПОУ « НОМЕР_3 », в той час як з даних Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, вбачається, що вказаним кодом зареєстрований ІНФОРМАЦІЯ_5 , який знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 , тобто найменування відповідача 1, а також код ЄДРПОУ зазначено невірно.

Також суд зауважує, що відповідно до частини першої статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Абзацом першим частини другої статті 122 КАС України визначено, що для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Строк звернення до адміністративного суду з адміністративним позовом - проміжок часу після виникнення спору у публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із позовною заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів.

Встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених КАС України певних процесуальних дій.

Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.

Отже, право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків для звернення до суду, якими чинне законодавство обмежує звернення до суду за захистом прав, свобод та інтересів. Це, насамперед, обумовлено специфікою соціальних спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними. Після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Рішенням Конституційного Суду України від 13.12.2011 №17-рп/2011 визначено, що держава може встановленням відповідних процесуальних строків обмежувати строк звернення до суду, що не впливає на зміст та обсяг конституційного права на судовий захист і доступ до правосуддя.

Для визначення початку перебігу строку для звернення до суду необхідно встановити час коли позивач дізнався або повинен був дізнатись про порушення своїх прав, свобод та інтересів. При цьому позивачу недостатньо лише послатись на необізнаність про порушення його прав, свобод та інтересів; при зверненні до суду він повинен довести той факт, що він не міг дізнатися про порушення свого права й саме із цієї причини не звернувся за його захистом до суду протягом шести місяців від дати порушення його прав, свобод чи інтересів чи в інший визначений законом строк звернення до суду. В той же час, триваюча пасивна поведінка такої особи не свідчить про дотримання строку звернення до суду з урахуванням наявної у неї можливості знати про стан своїх прав, свобод та інтересів.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 24.12.2020 у справі №510/1286/16-а вказала на те, що у спорах, що виникають з органами Пенсійного фонду України, особа може дізнатися, що її права порушені, зокрема, при отриманні від органу Пенсійного фонду України відповіді (листа-відповіді, листа-роз`яснення) на надісланий запит щодо розміру пенсії, нормативно-правових документів (про правильність/помилковість нарахування розміру пенсії, своєчасність/несвоєчасність її перерахунку), на підставі яких був здійснений саме такий розрахунок.

При цьому, поняття «повинен був дізнатися» необхідно розуміти як неможливість незнання, високу вірогідність, можливість дізнатися про порушення своїх прав. Зокрема, особа має можливість дізнатися про порушення своїх прав, якщо їй відомо про обставини прийняття рішення чи вчинення дій і у неї відсутні перешкоди для того, щоб дізнатися про те, яке рішення прийняте або які дії вчинені (постанова Верховного Суду від 21.02.2020 №340/1019/19).

Водночас, як видно з матеріалів позовної заяви, довідка військово-лікарської комісії №139 датується 09.06.2021, тоді як представник позивача із вимогою про визнання незаконними та протиправними дій ІНФОРМАЦІЯ_1 щодо невнесення відомостей до АІТС «Оберіг» Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів про виключенням з військового обліку на підставі гр. І статті 30 "а" Розладу хвороб Наказу №402 МО України від 14.08.2008 в редакції чинній від 16.04.2021, згідно довідки військово-лікарської комісії від 09.06.2021 за №139 про ОСОБА_1 звернувся до суду лише 25.02.2026, тобто більше ніж через 4 роки без надання пояснень щодо причин пропуску ним строків звернення до суду та доказів про поважність причин пропуску відповідного строку.

Звертаючись із вимогою про скасування наказу про мобілізацію в частині, що стосується ОСОБА_1 представником позивача не вказано орган, яким видано оскаржуваний наказ, дату такої видачі, а також реєстраційний номер. Окрім того, до позовної заяви такий наказ долучено не було.

Відповідно до частини третьої статті 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно з частиною першою статті 3 Закону України від 08.07.2011 №3674-VI «Про судовий збір» (далі - Закон №3674-VI) судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

За приписами частини першої статті 4 Закону №3674-VI судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Підпунктом 1 пункту 3 частини другої статті 4 Закону №3674-VI визначено, що ставки судового збору встановлюються у таких розмірах: за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною особою - 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2026 рік» від 03.12.2025 №4695-IX установлено з 1 січня 2026 року прожитковий мінімум для працездатних осіб - 3328 гривень.

Відповідно до частини третьої статті 6 Закону №3674-VI у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Отже, оскільки позивачем було подано позовну заяву, у якій об`єднано три самостійні взаємопов`язані вимоги немайнового характеру, які заявлені до двох відповідачів, тому позов має бути оплачений судовим збором у розмірі 3 194,88 грн (3328 х 3 х 0,4 х 0,8), із врахуванням коефіцієнту для пониження відповідного розміру ставки судового збору, оскільки позов було подано до суду в електронній формі через систему «Електронний суд».

В порушення вимог частини третьої статті 161 КАС України до позовної заяви додано документ про сплату судового збору за подання позову на суму 1331,20 грн, тобто в меншому розмірі, ніж визначено законом, а тому позивачу потрібно доплатити судовий збір у розмірі 1 863,68 грн (3 194,88 грн - 1331,20 грн).

Згідно з частинами першою, другою статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Оскільки подана позовна заява не відповідає вимогам статті 160, 161 КАС України, її слід залишити без руху, надавши строк на усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення заяви без руху шляхом подання до суду: нової редакції позовної заяви (в тому числі й примірники для відповідачів), що міститиме актуальне найменування відповідача та його код ЄДРПОУ, а також належним чином сформовану вимогу щодо скасування наказу про мобілізацію в частині, що стосується ОСОБА_1 із зазначенням органу, яким видано оскаржуваний наказ, дату такої видачі, а також реєстраційний номер; заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду щодо заявлених позовних вимог, вказавши підстави для поновлення строку та додавши належні письмові докази поважності причин його пропуску; копію спірного наказу про мобілізацію; оригіналу документа про доплату судового збору за подання позову на суму 1 863,68 грн.

Керуючись статтями 122-123, 160-161, 169, 171, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 про визнання протиправними дій та зобов`язання дії, залишити без руху.

Встановити позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви протягом десяти днів з моменту отримання ухвали, а саме: надати суду нову редакцію позовної заяви (в тому числі й примірники для відповідачів), що міститиме актуальне найменування відповідача та його код ЄДРПОУ, а також належним чином сформовану вимогу щодо скасування наказу про мобілізацію в частині, що стосується ОСОБА_1 із зазначенням органу, яким видано оскаржуваний наказ, дату такої видачі, а також реєстраційний номер; заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду щодо заявлених позовних вимог, вказавши підстави для поновлення строку та додавши належні письмові докази поважності причин його пропуску; копію спірного наказу про мобілізацію; оригіналу документа про доплату судового збору за подання позову на суму 1 863,68 грн.

Роз`яснити, що у випадку не усунення недоліків позовної заяви у встановлений судом строк позовну заяву і додані до неї документи будуть повернуті позивачу без розгляду.

Копію ухвали надіслати особі, яка подала позовну заяву.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не може бути оскаржена окремо від рішення суду.

Суддя В.І. Смокович