Справа № 420/17350/25
Суддя: Дегтярьова С.В.
Дата ухвалення: 2026-03-04 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

04 березня 2026 р.м. ОдесаСправа № 420/17350/25

П`ятий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

судді-доповідача Дегтярьової С.В.,

суддів Крусяна А.В., Яковлєва О.В.,

розглянув питання повернення апеляційної скарги Одеської митниці на рішення Одеського окружного адміністративного суду від 14 січня 2026 року у справі №420/17350/25 за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «СТРОЙ МИР» до Одеської митниці про визнання протиправним та скасування рішення про коригування митної вартості товарів, -

В С Т А Н О В И В:

До П`ятого апеляційного адміністративного суду надійшла апеляційна скарга Одеської митниці на рішення Одеського окружного адміністративного суду від 14 січня 2026 року у справі №420/17350/25.

Ухвалою П`ятого апеляційного адміністративного суду від 16 лютого 2026 року зазначену апеляційну скаргу залишено без руху та надано апелянту строк для усунення її недоліків 10 днів з дня вручення цієї ухвали шляхом направлення на адресу П`ятого апеляційного адміністративного суду доказів сплати судового збору у розмірі 2906,88 грн.

Дану ухвалу суду апеляційної інстанції було доставлено до електронного кабінету скаржника 16 лютого 2026 року о 20:04 год, що підтверджується довідкою про доставку електронного листа.

25 лютого 2026 року до суду апеляційної інстанції від представника апелянта надійшло клопотання про відстрочення сплати судового збору, яке обґрунтоване тим, що у Одеської митниці відсутня можливість надати докази оплати судового збору, так як в умовах воєнного стану у Одеської митниці відсутні бюджетні надходження на такі видатки.

Суд апеляційної інстанції ознайомився з доводами даного клопотання, вважає, що у його задоволенні слід відмовити та повернути апеляційну скаргу, виходячи з наступного.

Так, статтею 129 Конституції України передбачено, що однією із засад судочинства є рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Відповідно до частини другої статті 132 КАС України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Частина друга статті 44 КАС України покладає на учасників справи обов`язок добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України від 08 липня 2011 року № 3674-VІ Про судовий збір

Згідно ст.133 Кодексу адміністративного судочинства України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Частиною 1 ст. 8 Закону України "Про судовий збір" встановлено, що враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або позивачами є військовослужбовці; батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Колегія суддів зауважує, що відсутність бюджетних асигнувань на оплату судового збору коштів не є підставою для відстрочення сплати судового збору. Особливості фінансування апелянта є звичайними умовами його діяльності, які відомі наперед, та не можуть перекладатись на суд шляхом відступу від загального обов`язку сплати судового збору у строки, визначені законом. Фінансування за рахунок коштів Державного бюджету не є виключною обставиною, яка надає переваги порівняно з іншими учасниками справи, оскільки такий підхід суперечив би принципу рівності сторін. Апелянт має однаковий обсяг процесуальних прав та обов`язків поряд з іншими учасниками справи, діє як суб`єкт владних повноважень та є бюджетною установою, що фінансується з Державного бюджету України, а тому обмежене його фінансування, зокрема, в частині видатків, передбачених на сплату судового збору, не є підставою для відстрочення, розстрочення, зменшення розміру або звільнення від сплати судових витрат останнього, оскільки кошти на вказані цілі повинні бути передбачені у кошторисі установи своєчасно та у повному обсязі.

Разом з тим, доводи апелянта не мають безсумнівних відомостей про час та обсяг очікуваних надходжень на його рахунок, які будуть призначені для сплати судового збору, та жодним чином не підтверджують можливості сплатити такий збір в певний період.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 28 квітня 2021 року у справі №640/3393/19 зазначала, що особа, яка утримується за рахунок державного бюджету, має право в межах бюджетних асигнувань здійснити розподіл коштів з метою забезпечення сплати судового збору.

Крім того, обов`язок сплати судового збору є процесуальним обов`язком сторони, яка звертається до суду, а підстави відстрочення його сплати визначені законом та є виключенням із загального правила, що застосовується лише за наявності об`єктивних обставин, які унеможливлюють виконання такого обов`язку, а тому клопотання апелянта є необґрунтованим та задоволенню не підлягає

З огляду на викладене, колегія суддів вважає відсутніми підстави для відстрочення апелянту сплати судового збору у цій справі.

Частина 2 ст.169 КАС України передбачає, що строк усунення недоліків не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Згідно до п.1 ч.4 ст.169 КАС України позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

З урахуванням того, що апелянт був належним чином повідомлений про необхідність усунення недоліків апеляційної скарги та наслідки невиконання ухвали суду, у наданий строк, недоліки не усунув, суд дійшов висновку, що у клопотанні про відстрочення сплати судового збору слід відмовити, а апеляційну скаргу повернути скаржнику.

Керуючись ст. ст. 133, 169, 298, 325 КАС України суд, -

У Х В А Л И В:

У задоволенні клопотання Одеської митниці про відстрочення сплати судового збору відмовити.

Апеляційну скаргу Одеської митниці на рішення Одеського окружного адміністративного суду від 14 січня 2026 року у справі №420/17350/25 повернути апелянту без розгляду.

Ухвала апеляційного суду набирає законної сили з моменту її підписання суддями та може бути оскаржена в касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня отримання судового рішення.

Суддя доповідач С.В. Дегтярьова

Судді А.В. Крусян

О.В. Яковлєв