Справа № 440/2109/26
Суддя: Р.І. Молодецький
Дата ухвалення: 2026-03-03 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ПОЛТАВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

03 березня 2026 рокум. ПолтаваСправа № 440/2109/26

Суддя Полтавського окружного адміністративного суду Молодецький Р.І., перевіривши матеріали адміністративного позову Товариства з обмеженою відповідальністю "ОІЛ СХІД РІТЕЙЛ" до Головного управління ДПС у Полтавській області про скасування податкового повідомлення-рішення,

В С Т А Н О В И В:

Позивач Товариство з обмеженою відповідальністю "ОІЛ СХІД РІТЕЙЛ" звернувся до Полтавського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Головного управління ДПС у Полтавській області , в якій просить визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення форми «С» №5 від 27.06.2025 року на загальну суму штрафних санкцій в розмірі 121 617,44 гривень за встановлені порушення статті 3 п.12 Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг».

Пунктом 5 частини 1 статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).

Частиною першою статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Згідно з абзацом першим частини другої статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до частини 4 статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України (далі по тексту - КАС України), якщо законом передбачена можливість досудового порядку вирішення спору і позивач скористався цим порядком, або законом визначена обов`язковість досудового порядку вирішення спору, то для звернення до адміністративного суду встановлюється тримісячний строк, який обчислюється з дня вручення позивачу рішення за результатами розгляду його скарги на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень.

Якщо рішення за результатами розгляду скарги позивача на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень не було прийнято та (або) вручено суб`єктом владних повноважень позивачу у строки, встановлені законом, то для звернення до адміністративного суду встановлюється шестимісячний строк, який обчислюється з дня звернення позивача до суб`єкта владних повноважень із відповідною скаргою на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень.

Відносини у сфері оподаткування, права та обов`язки платників податків і зборів, компетенцію контролюючих органів, повноваження та обов`язки їх посадових осіб під час адміністрування податків, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулює Податковий кодекс України (надалі - ПК України).

Пунктом 56.18 статті 56 ПК України визначено, що з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 цього Кодексу, платник податків має право оскаржити в суді податкове повідомлення - рішення або інше рішення контролюючого органу у будь-який момент після отримання такого рішення.

Відповідно до пункту 56.19 статті 56 ПК України у разі коли до подання позовної заяви проводилася процедура адміністративного оскарження, платник податків має право оскаржити в суді податкове повідомлення-рішення або інше рішення контролюючого органу про нарахування грошового зобов`язання протягом місяця, що настає за днем закінчення процедури адміністративного оскарження відповідно до пункту 56.17 цієї статті.

У постанові від 26.11.2020 по справі №500/2486/19 Верховний Суд у складі судової палати з розгляду справ щодо податків, зборів та інших обов`язкових платежів Касаційного адміністративного суду виклав висновок щодо застосування норм пунктів 56.18, 56.19 статті 56 ПК України при оскарженні податкового повідомлення - рішення, згідно з яким строк звернення до суду з позовом про скасування податкових повідомлень - рішень, якщо такому позову передувало звернення платника податків з адміністративною скаргою до контролюючого органу, становить один місяць з дня завершення процедури адміністративного оскарження.

З матеріалів позову слідує, що позивач оскаржив податкове повідомлення-рішення Головного управління ДПС України у Полтавській області №5 від 27.06.2025 в адміністративному порядку та рішенням ДПС України про результати розгляду скарги №25501/6/99-00-06-05-01-06 від 02.09.2025 скарга залишена без задоволення, а податкове повідомлення-рішення Головного управління ДПС України у Полтавській області №5 від 27.06.2025 - залишено без змін.

Позивач звернувся до суду з даним позовом 25.02.2026 року (позов сформовано в системі "Електронний суд"), тобто з пропуском місячного строку звернення до адміністративного суду, встановленого законом.

Прохальна частина позовної заяви містить клопотання позивача про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, в обґрунтування якого зазначено, що податкове повідомлення-рішення форми «С» №5 від 27.06.2025 року про застосування відносно ТОВ «ОІЛ СХІД РІТЕЙЛ» штрафних санкцій в розмірі 121617,44 грн. оскаржувалося в адміністративному порядку. Проте, рішення про результати розгляду скарги до позивача не надходило. Повідомлено, що в результаті атаки ворожого БПЛА на об`єкт нерухомого майна, що знаходиться за адресою: м. Херсон, вул. Бериславське шосе 15 та використовувався ТОВ «ОІЛ СХІД РІТЕЙЛ» в якості автозаправної станції та архівного приміщення для зберігання документів, сталися вибухи та загоряння. В результаті тушіння пожежі приміщення АЗС, в тому числі, що використовувались як архівне приміщення, були затоплені, а документи, що в ньому зберігались знищені або значно пошкоджені, тобто такі, що підлягали повному відновленню. ТОВ «ОІЛ СХІД РІТЕЙЛ» починаючи з листопада 2025 року вчинялись дії, спрямовані на відновлення документів, в тому числі необхідних для звернення до суду з даним позовом. Такі обставини підтверджуються актом про пожежу, актом про затоплення архівного приміщення та актом про втрату документів. Крім того, починаючи з грудня 2025 року внаслідок масованих ракетних та шахедних атак значних пошкоджень зазначала вся система енергозабезпечення України, що призвело до довготривалої відсутності електропостачання, мобільного та Інтернет зв`язку. Вказані обставини унеможливили звернення ТОВ «ОІЛ СХІД РІТЕЙЛ» до адміністративного суду з даним позовом у строки, встановлені законодавством та є поважними причинами для поновлення пропущеного строку.

Відповідно до частини першої статті 121 КАС України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Отже, строк, передбачений частиною другою статті 122 КАС України, є процесуальним строком, встановленим законом, який суд може поновити, якщо визнає причини його пропуску поважними.

Установлення законом процесуальних строків передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених КАС України певних процесуальних дій. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності в публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними. Недотримання встановлених законом строків зумовлює чітко визначені юридичні наслідки.

Розумні строки в адміністративному судочинстві це найкоротші за конкретних обставин строки (якщо інше не визначено законом або встановлено судом), протягом яких сторона повинна вжити певних дій, демонструючи свою зацікавленість у їх результатах, і які об`єктивно оцінюються судом стосовно відповідності принципам добросовісності та розсудливості, а також на предмет дотримання прав інших учасників (забезпечення балансу інтересів).

Такі правові висновки викладені у постанові Великої Палати Верховного Суду від 08.12.2022 у справі № 990/102/22.

У постанові Верховного Суду від 17.09.2020 у справі №640/12324/19 викладено правовий висновок про те, що причина пропуску строку звернення до суду із адміністративним позовом може вважатися поважною, якщо вона відповідає одночасно усім таким умовам:

1) це обставина або кілька обставин, яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк;

2) це обставина, яка виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк;

3) ця причина виникла протягом строку, який пропущено;

4) ця обставина підтверджується належними і допустимими засобами доказування.

Тобто, поважними причинами можуть визнаватися лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належним чином.

Отже, поновленню підлягають лише порушені з поважних причин процесуальні строки, встановлені законом.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 08.10.2020 у справі № 9901/32/20 дійшла висновку, що інакшого способу визначити, які причини належить віднести до поважних, ніж через зовнішню оцінку (кваліфікацію) змісту конкретних обставин, хронологію та послідовність дій суб`єкта правовідносин перед зверненням до суду за захистом свого права, немає. Під таку оцінку мають потрапляти певні явища, фактори та їх юридична природа; тривалість строку, який пропущений; те, чи могли і яким чином певні фактори завадити вчасно звернутися до суду, чи перебувають вони у причинному зв`язку із пропуском строку звернення до суду; яка була поведінка суб`єкта звернення протягом цього строку; які дії він вчиняв, і чи пов`язані вони з готуванням до звернення до суду тощо.

З матеріалів позову встановлено, що рішенням ДПС України про результати розгляду скарги №25501/6/99-00-06-05-01-06 від 02.09.2025 скарга залишена без задоволення, а податкове повідомлення-рішення Головного управління ДПС України у Полтавській області №5 від 27.06.2025 - залишено без змін.

За змістом позовної заяви рішення ДПС України позивачем не отримана. Водночас згідно доданої позивачем до позовної заяви відповіді ДПС України від 20.02.2026, вбачається, що рішення за наслідками розгляду скарги на податкове повідомлення-рішення, що є предметом позову, направлено позивачу рекомендованим листом з повідомленням про вручення та вручене 15.09.2025.

Докази фактичного отримання рішення ДПС України №25501/6/99-00-06-05-01-06 від 02.09.2025 до суду не подані, а з матеріалів позовної заяви вказана обставина не вбачається та належним чином не підтверджується.

Також позивач посилається на затоплення архівного приміщення та знищення або значного пошкодження документів, що в ньому зберігались, в результаті атаки ворожого БПЛА на об`єкт нерухомого майна, що знаходиться за адресою: м. Херсон, вул. Бериславське шосе 15, яке використовувалося ТОВ «ОІЛ СХІД РІТЕЙЛ» в якості автозаправної станції та архівного приміщення для зберігання документів, де сталися вибухи та загоряння.

Водночас, позивачем не надано доказів зберігання первинних документів, податкового повідомлення-рішення Головного управління ДПС України у Полтавській області №5 від 27.06.2025, рішення ДПС України про результати розгляду скарги №25501/6/99-00-06-05-01-06 від 02.09.2025 саме у вищевказаному архівному приміщенні, тоді як місце знаходження підприємства є м. Полтава.

Суд відхиляє посилання представника позивача на постійні ракетні удари, оголошення повітряних тривог, перебої з електропостачанням, оскільки належних доказів на підтвердження обставин ускладнення з цих причин реалізації свого права на своєчасне подання позову до суду, враховуючи місцезнаходження позивача, також не надано. Окрім цього, критична ситуація в енергосистемі України мала місце періодично, вводилися аварійні відключення та не було повної відсутності електроенергії.

Позивачем також не наведено жодних обставин, які були б об`єктивно непереборними, які б не залежали від його волевиявлення, та які б були пов`язані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами для звернення до суду після отримання ним рішення ДПС України про результати розгляду скарги №25501/6/99-00-06-05-01-06 від 02.09.2025, тобто з 02.09.2025 по 25.02.2026 року (дату звернення до суду в даній справі).

Наведені позивачем у клопотанні обставини носять суб`єктивний характер та не є достатніми для висновку про наявність підстав для поновлення строку звернення до суду.

Зважаючи на викладене вище, суд дійшов висновку, що підстави для поновлення строку, вказані позивачем у клопотанні про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, не є поважними причинами пропуску строку звернення до суду.

Згідно з частиною 1 статті 123 Кодексу адміністративного судочинства України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Відповідно до частини 2 статті 123 Кодексу адміністративного судочинства України, якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Таким чином, позовна заява підлягає залишенню без руху на підставі статті 123 Кодексу адміністративного судочинства України.

Частиною 1 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Згідно частини 2 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Таким чином, позовна заява підлягає залишенню без руху з наданням позивачу строку для усунення вказаних недоліків.

На підставі викладеного, керуючись статтями 121-123, 161, 169, 248, 256 Кодексу адміністративного судочинства України,

П О С Т А Н О В И В:

Визнати неповажними підстави, вказані у клопотанні про поновлення строку звернення до адміністративного суду.

Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "ОІЛ СХІД РІТЕЙЛ" до Головного управління ДПС у Полтавській області про скасування податкового повідомлення-рішення залишити без руху.

Позивачеві усунути недоліки протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Недоліки необхідно усунути шляхом надання до Полтавського окружного адміністративного суду заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду із зазначенням інших підстав для поновлення строку та наданням доказів поважності причин його пропуску.

Роз`яснити позивачу, що в разі, якщо він не усуне недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк, позовна заява буде йому повернута.

Відповідно до частини 11 статті 44 Кодексу адміністративного судочинства України надати позивачу дозвіл на подання в паперовій формі заяв по суті справи, клопотань та письмових доказів.

Копію ухвали направити позивачеві.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя Р.І. Молодецький