Справа № 640/39455/21
Суддя: Штульман Ігор Володимирович
Дата ухвалення: 2026-03-04 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 березня 2026 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді Штульман І.В.

суддів: Кобаля М.І.,

Оксененка О.М.

при секретарі: Красновій О.Р.,

за участю: Карапетян А.С., - представника відповідача, -

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг на рішення Київського окружного адміністративного суду від 29 травня 2024 року у справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "ЄВРО ЕНЕРДЖІ ПЛЮС" до Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг про визнання протиправною та скасування постанови, -

В С Т А Н О В И В:

30 грудня 2021 року Товариство з обмеженою відповідальністю "ЄВРО ЕНЕРДЖІ ПЛЮС" (далі - ТОВ "ЄВРО ЕНЕРДЖІ ПЛЮС", позивач) звернулось в Окружний адміністративний суд міста Києва з позовом до Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (далі - НКРЕКП, відповідач), в якій просить суд:

- визнати протиправною та скасувати постанову НКРЕКП №2539 від 10 грудня 2021 року про накладення штрафу в розмір 1700000 грн на ТОВ "ЄВРО ЕНЕРДЖІ ПЛЮС" за порушення Ліцензійних умов з постачання електричної енергії споживачу та Ліцензійних умов з перепродажу електричної енергії (трейдерської діяльності) (т.1 а.с.1-16).

В обґрунтування позову представник позивача зазначив, що ТОВ "ЄВРО ЕНЕРДЖІ ПЛЮС" здійснює діяльність з постачання електричної енергії на підставі ліцензії на право провадження господарської діяльності з постачання електричної енергії споживачу, виданої відповідно до постанови НКРЕКП. На підставі отриманої листом від 02 листопада 2021 року за вих.№01-13/2777 від ДП "ОПЕРАТОР РИНКУ" інформації щодо перевищення обмеження у 10% від зареєстрованих обсягів купівлі електричної енергії, що може свідчити про недотримання учасниками ринку «на добу вперед» (далі - РДН) та внутрішньодобового ринку (далі - ВДР) вимог закону, НКРЕКП проведено позапланову невиїзну перевірку позивача, за наслідками якої складено акт. Позивач вважає, що викладенні у зазначеному листі відомості не відносяться до підстав визначених законом для прийняття рішення про проведення позапланової невиїзної перевірки, а тому проведення перевірки є протиправним і прийнята за наслідками такої перевірки постанова підлягає скасуванню. Крім того, представник позивача вважає, що оспорювана постанова не містить посилань на обставини порушення позивачем ТОВ "ЄВРО ЕНЕРДЖІ ПЛЮС" будь-яких прав та охоронюваних законом інтересів ДП "ОПЕРАТОР РИНКУ" та документів, що підтверджують таке порушення. Також представник позивача вказує, що при визначені штрафних санкцій відповідачем постановлено накласти на ТОВ "ЄВРО ЕНЕРДЖІ ПЛЮС" максимальний штраф у розмір 1700000 грн, у той же час на інших суб`єктів господарювання у рамках проведених перевірок з таких же підстав накладено мінімальний штраф у розмірі 85000 грн, що свідчить про упередженість та необ`єктивність під час прийняття оспорюваної постанови №2539.

На виконання положень пункту 2 розділу ІІ «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України "Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду" від 13 грудня 2022 року №2825-ІХ, справа №640/3945521 передана на розгляд Київського окружного адміністративного суду.

Рішенням Київського окружного адміністративного суду від 29 травня 2024 року позов ТОВ "ЄВРО ЕНЕРДЖІ ПЛЮС" задоволено. Визнано протиправною та скасовано постанову Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг №2539 від 10 грудня 2021 року про накладення штрафу в розмір 1700000,00 грн на Товариство з обмеженою відповідальністю "ЄВРО ЕНЕРДЖІ ПЛЮС" за порушення Ліцензійних умов з постачання електричної енергії споживачу та Ліцензійних умов з перепродажу електричної енергії (трейдерської діяльності) (т.2 а.с.210-220).

Обґрунтовуючи своє рішення, суд першої інстанції зазначив, що звернення ДП "Оператор ринку", на підставі якого відповідач провів позапланову невиїзну перевірку, є належною підставою для проведення такої, що відповідає пункту 4 частини восьмої статті 19 Закону України "Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг". Київський окружний адміністративний суд 29 травня 2024 року встановив, що оспорювана постанова регулятора не містить жодного обґрунтування щодо тяжкості вчиненого правопорушення позивачем та відповідності вчиненого ТОВ "ЄВРО ЕНЕРДЖІ ПЛЮС" правопорушення розміру штрафу, а саме його верхній межі у поєднанні з наслідками для ринку/шкодою від вчиненого порушення, тобто, наданими документами та поясненнями відповідач НКРЕКП не довів належними та достатніми доказами правомірність прийнятого ним рішення про застосування до позивача максимального штрафу.

Не погоджуючись із рішенням Київського окружного адміністративного суду від 29 травня 2024 року, НКРЕКП подала апеляційну скаргу, в якій просить скасувати вказане судове рішення та ухвалити нове, яким у задоволенні позову ТОВ "ЄВРО ЕНЕРДЖІ ПЛЮС" відмовити у повному обсязі. В обґрунтування апеляційної скарги представник НКРЕКП зазначає, що позапланова перевірка з дотримання позивачем ліцензійних умов провадження відповідного виду господарської діяльності належить до виключних повноважень Регулятора, а оспорювана постанова НКРЕКП є такою, що прийнята в межах повноважень та у спосіб, визначений законодавством України. На думку представника відповідача оспорювану постанову прийнято з дотриманням принципів пропорційності порушення і покарання, прозорості та ефективності санкцій, які мають стримуючий вплив, зокрема, при прийнятті рішення НКРЕКП про накладення штрафу на ТОВ "ЄВРО ЕНЕРДЖІ ПЛЮС" застосовано санкції відповідно до законодавства.

Постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 12 лютого 2025 року апеляційну скаргу Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг на рішення Київського окружного адміністративного суду від 29 травня 2024 року задоволено. Рішення Київського окружного адміністративного суду від 29 травня 2024 року у справі за адміністративним позовом ТОВ "ЄВРО ЕНЕРДЖІ ПЛЮС" до НКРЕКП про визнання протиправною та скасування постанови - скасовано. У задоволенні позовних вимог ТОВ "ЄВРО ЕНЕРДЖІ ПЛЮС" до НКРЕКП про визнання протиправною та скасування постанови - відмовлено (а.с.70-80).

Постановою Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 11 лютого 2026 року касаційну скаргу ТОВ "ЄВРО ЕНЕРДЖІ ПЛЮС" задоволено частково. Постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 12 лютого 2025 року скасовано. Справу №640/39455/21 за позовом ТОВ "ЄВРО ЕНЕРДЖІ ПЛЮС" до НКРЕКП про визнання протиправною та скасування постанови, - направлено на новий розгляд до суду апеляційної інстанції (т.3 а.с.133-141).

Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 19 лютого 2026 року справу №640/39455/21 призначено до апеляційного розгляду у відкритому судовому засіданні.

Позивач свого представника в судове засідання не направив, про день, час та місце судового розгляду повідомлений належним чином, заяв про відкладення апеляційного розгляду справи не надавав, про причини неявки не повідомив.

Представник відповідача у судовому засіданні надав пояснення аналогічні викладеним в апеляційній скарзі, просив суд скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове, яким відмовити у задоволенні позову ТОВ "ЄВРО ЕНЕРДЖІ ПЛЮС".

Заслухавши суддю-доповідача, вислухавши пояснення представника відповідача, дослідивши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, перевіривши законність та обґрунтованість рішення Київського окружного адміністративного суду від 29 травня 2024 року, колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду встановила наступне.

Національною комісією, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг отримано лист ДП «Оператор ринку» від 02 листопада 2021 року №01-13/2777, яким було повідомлено, що за результатами аналізу за вересень, жовтень 2021 року у деяких електропостачальників та трейдерів відмічене перевищення встановленого Законом України «Про ринок електричної енергії» від 13 квітня 2017 року №2019-VIII (далі - Закон №2019-VIII) обмеження у 10 відсотків, а у деяких взагалі відсутні зареєстровані обсяги купівлі електричної енергії за двосторонніми договорами у виробників електричної енергії та/або гарантованого покупця, а також обсяги імпорту електричної енергії, що може свідчити про недотримання учасниками на ринку «на добу наперед»/внутрішньодобовому ринку (далі - РДН/ВДР) вимог абзацу третього пункту 9 розділу XVII «Прикінцеві та перехідні положення» Закону №2019-VIII (т.2 а.с.146).

Додаток до вказаного листа ДП «Оператор ринку», наданого до НКРЕКП, містить перелік електропостачальників та трейдерів у яких відмічене перевищення загального обсягу продажу електричної енергії на РДН на 10 відсотків, в якому наявне, зокрема, ТОВ "ЄВРО ЕНЕРДЖІ ПЛЮС" (т.2 а.с.147).

10 листопада 2021 року НКРЕКП ухвалила постанову №2128 про проведення позапланової невиїзної перевірки ТОВ "ЄВРО ЕНЕРДЖІ ПЛЮС" у частині питань, необхідність перевірки яких стала підставою для здійснення цього заходу (т.2 а.с.149).

За результатами проведення позапланової невиїзної перевірки позивача 16 листопада 2021 року складено акт №602, в якому зафіксовані порушення ТОВ "ЄВРО ЕНЕРДЖІ ПЛЮС" вимог нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, Ліцензійних умов з постачання електричної енергії споживачу та Ліцензійних умов з перепродажу електричної енергії (трейдерської діяльності), а саме, порушення:

- пункту 1 частини другої статті 55 Закону №2019-VIII в частині обов`язку трейдерів дотримуватися ліцензійних умов провадження господарської діяльності із трейдерської діяльності та інших нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії;

- пункту 1 частини другої статті 57 Закону №2019-VIII в частині обов`язку електропостачальника дотримуватися ліцензійних умов провадження господарської діяльності з постачання електричної енергії споживачу та інших нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії;

- абзацу третього пункту 9 розділу XVII Закону №2019-VIII, яким встановлено, що тимчасово, до 1 листопада 2021 року загальний (максимальний) обсяг продажу електричної енергії електропостачальниками та/або трейдерами на ринку "на добу наперед" у розрахунковому періоді (місяці) не може перевищувати 10 відсотків від зареєстрованого обсягу купівлі електричної енергії за двосторонніми договорами у виробників електричної енергії та/або гарантованого покупця такими електропостачальниками та/або трейдерами на такий розрахунковий період (місяць). У разі здійснення імпорту електричної енергії постачальником та/або трейдером обсяг електричної енергії, що може бути проданий таким електропостачальником та/або трейдером на ринку "на добу наперед", збільшується на обсяг такої імпортованої електричної енергії;

- пункту 1 постанови НКРЕКП від 01 вересня 2021 року №1495 "Про деякі питання діяльності електропостачальників та/або грейдерів на ринку "на добу наперед", яким встановлено, що електропостачальникам, трейдерам, Оператору системи передачі та Оператору ринку забезпечити дотримання абзацу третього пункту 9 розділу XVII "Прикінцеві та перехідні положення" Закону;

- підпункту 5 пункту 2.2 глави 2 Ліцензійних умов №1469 щодо обов`язку ліцензіата виконувати рішення НКРЕКП у строки, встановлені відповідним рішенням та законодавством;

- підпункту 22 пункту 2.2 глави 2 Ліцензійних умов №1469, відповідно до якого ліцензіатам забороняється надавати пропозиції та укладати договори, які містять положення, що суперечать Закону №2019-VIII;

- підпункту 5 пункту 2.2 глави Ліцензійних умов №1468 щодо обов`язку ліцензіата виконувати рішення НКРЕКП у строки, встановлені відповідним рішенням та законодавством;

- підпункту 12 пункту 2.2 глави 2 Ліцензійних умов №1468 щодо обов`язку ліцензіата здійснювати купівлю-продаж електричної енергії за двосторонніми договорами та на організованих сегментах ринку електричної енергії відповідно до Закону та нормативно-правових актів, що забезпечують функціонування ринку електричної енергії (т.1 а.с.62-73).

Не погоджуючись з висновками акту перевірки, позивачем 08 грудня 2021 року були подані до НКРЕКП пояснення до акту №17 (т.1 а.с.77-79).

10 грудня 2021 року на засіданні НКРЕКП прийнято постанову №2539 "Про накладення штрафу на позивача за недотримання вимог нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та порушення Ліцензійних умов з постачання електричної енергії споживачу та Ліцензійних умов з перепродажу електричної енергії (трейдерської діяльності)", відповідно до якої на позивача накладено штраф у розмірі 1700000 грн (т.1 а.с.249-252).

Не погоджуючись із постановою про накладення штрафу від 10 грудня 2021 року №2539, вважаючи її протиправною та такою, що підлягає скасуванню, ТОВ "ЄВРО ЕНЕРДЖІ ПЛЮС" звернулося до суду із цим позовом за захистом своїх прав та інтересів.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правовий статус та повноваження Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг визначаються Законом України «Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг» від 22 вересня 2016 року (далі - Закон №1540-VIII).

Статтею 1 Закону №1540-VIII передбачено, що Національна комісія, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (далі також - Регулятор) є постійно діючим незалежним державним колегіальним органом, метою діяльності якого є державне регулювання, моніторинг та контроль за діяльністю суб`єктів господарювання у сферах енергетики та комунальних послуг.

Відповідно до статті 19 Закону №1540-VIII, НКРЕКП здійснює державний контроль за дотриманням суб`єктами господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, законодавства у відповідних сферах та ліцензійних умов шляхом проведення планових та позапланових виїзних, а також невиїзних перевірок відповідно до затверджених ним порядків контролю.

Відповідно до пункту 4 частини восьмої статті 19 Закону №1540-VIII, підставою для проведення позапланової невиїзної перевірки є, зокрема, обґрунтоване звернення фізичної або юридичної особи про порушення суб`єктом господарювання, що провадить діяльність у сфері енергетики чи комунальних послуг, її законних прав та надання документів (копій документів), що підтверджують таке порушення.

Спірним відносинам передували доповнення абзацу третього пункту 9 розділу XVII «Прикінцеві та перехідні положення» Закону «Про ринок електричної енергії» від 13 квітня 2017 року, внесені Законом України «Про заходи, спрямовані на подолання кризових явищ та забезпечення фінансової стабільності на ринку природного газу» №1639-IX від 14 липня 2021 року, про те, що тимчасово, до 1 листопада 2021 року загальний (максимальний) обсяг продажу електричної енергії електропостачальниками та/або трейдерами на ринку «на добу наперед» у розрахунковому періоді (місяці) не може перевищувати 10 відсотків від зареєстрованого обсягу купівлі електричної енергії за двосторонніми договорами у виробників електричної енергії та/або гарантованого покупця такими електропостачальниками та/або трейдерами на такий розрахунковий період (місяць). У разі здійснення імпорту електричної енергії постачальником та/або трейдером обсяг електричної енергії, що може бути проданий таким електропостачальником та/або трейдером на ринку «на добу наперед», збільшується на обсяг такої імпортованої електричної енергії.

На виконання цієї норми закону прийнято постанову НКРЕКП від 01 вересня 2021 року №1495 «Про деякі питання діяльності електропостачальників та/або трейдерів на ринку «на добу наперед»». Постановлено електропостачальникам, трейдерам, Оператору системи передачі та Оператору ринку забезпечити дотримання абзацу третього пункту 9 розділу XVII «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про ринок електричної енергії».

Для забезпечення дотримання абзацу третього пункту 9 розділу XVII «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про ринок електричної енергії» Оператору системи передачі до 11 год 30 хв дня, що передує добі постачання, надавати Оператору ринку інформацію щодо зареєстрованих обсягів купівлі електричної енергії за двосторонніми договорами кожним електропостачальником та/або трейдером у виробників електричної енергії та/або гарантованого покупця, а також щодо обсягів імпорту електричної енергії такими електропостачальниками та/або трейдерами.

Призначення позапланової невиїзної перевірки ТОВ «ЄВРО ЕНЕРДЖІ ПЛЮС» було зумовлено отриманням від ДП «Оператор ринку» листа від 02 листопада 2021 року №01-13/2777.

У листі від 02 листопада 2021 року №01-13/2777 ДП «Оператор ринку» повідомив, що у деяких електропостачальників та трейдерів спостерігається перевищення встановленого законом обмеження у 10%, а у деяких взагалі відсутні зареєстровані обсяги купівлі електричної енергії за двосторонніми договорами у виробників електричної енергії та/або гарантованого покупця, а також обсяги імпорту електричної енергії, що може свідчити про недотримання учасниками РДН/ВДР, вимог абзацу третього пункту 9 розділу XVII «Прикінцеві та перехідні положення» Закону №2019-VІІІ.

До вказаного листа надано Додаток, який містить Перелік електропостачальників та трейдерів, у яких спостерігалось перевищення загального обсягу продажу електричної енергії на РДН 10% зареєстрованих обсягів купівлі електричної енергії за двосторонніми договорами у виробників електричної енергії та/або гарантованого покупця, та обсягів імпорту, а також у яких відсутні відповідні зареєстровані обсяги купівлі за вересень 2021 року.

Серед переліку таких суб`єктів вказано і ТОВ «ЄВРО ЕНЕРДЖІ ПЛЮС».

Згідно пункту 54 статті 1 Закону №2019-VІІІ, оператор ринку - юридична особа, що забезпечує функціонування ринку «на добу наперед» та внутрішньодобового ринку та організацію купівлі-продажу електричної енергії на цих ринках, а також має право організовувати та проводити електронні аукціони з купівлі-продажу електричної енергії за двосторонніми договорами на підставі відповідних ліцензій, що видаються Національною комісією з цінних паперів та фондового ринку.

Відповідно до статті 51 Закону №2019-VІІІ, оператор ринку забезпечує функціонування ринку «на добу наперед» та внутрішньодобового ринку, а також здійснює організацію купівлі-продажу електричної енергії для доби постачання на підставі ліцензії.

Оператор ринку створює організаційні, технологічні, інформаційні та інші умови для здійснення регулярних торгів за правилами ринку «на добу наперед» та внутрішньодобового ринку, укладання і виконання договорів та розрахунків за ними, зокрема визначає уповноважений банк.

Оператор ринку, зокрема, забезпечує рівні умови участі на ринку «на добу наперед» та внутрішньодобовому ринку; надає Регулятору інформацію, необхідну для здійснення ним функцій і повноважень, встановлених законодавством.

Постановою НКРЕКП від 14 березня 2018 року №308 «Про затвердження Правил ринку «на добу наперед» та внутрішньодобового ринку» передбачено, що участь на РДН і ВДР набувається шляхом укладання з ОР договору про участь у ринку «на добу наперед» та внутрішньодобовому ринку.

У справах щодо оспорення рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія) (пункт 8 частини другої статті 2 Кодексу адміністративного судочинства (далі - КАС) України.

Відповідно до частини третьої статті 22 Закону №1540-VIII, при застосуванні санкцій Регулятор має дотримуватися принципів пропорційності порушення і покарання та ефективності санкцій, які мають стримуючий вплив.

Регулятор у разі скоєння правопорушення на ринку електричної енергії приймає у межах своїх повноважень рішення про накладення штрафів на учасників ринку (крім споживачів) у таких розмірах:

від 5 тисяч до 100 тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян на суб`єктів господарювання, що провадять господарську діяльність на ринку електричної енергії, що підлягає ліцензуванню, зокрема, б) за порушення ліцензійних умов провадження відповідного виду господарської діяльності на ринку електричної енергії, що підлягає ліцензуванню; в) за недотримання вимог нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії (пункт 4 частини четвертої статті 77 Закону України «Про ринок електричної енергії»).

Відповідно до частини п`ятої статті 77 Закону України «Про ринок електричної енергії», при визначенні санкцій за порушення, передбачені цією статтею, Регулятор та центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері нагляду (контролю) в галузі електроенергетики, враховують серйозність і тривалість правопорушення, наслідки правопорушення для інтересів ринку електричної енергії та учасників ринку, пом`якшуючі та обтяжуючі обставини.

Поведінка правопорушника, спрямована на зменшення негативних наслідків правопорушення, негайне припинення правопорушення після його виявлення, сприяння виявленню правопорушення Регулятором та центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері нагляду (контролю) в галузі електроенергетики, під час перевірки вважаються пом`якшуючими обставинами.

Поведінка правопорушника, спрямована на приховування правопорушення та його негативних наслідків, на продовження вчинення правопорушення, а також повторне вчинення правопорушення на ринку електричної енергії вважаються обтяжуючими обставинами. Таким чином, при застосування санкцій за порушення вимог законодавства, зокрема у разі, якщо законом передбачаються мінімальні та максимальні розміри санкцій, враховується принцип пропорційності порушення і покарання.

У постанові від 26 липня 2023 року у справі №200/3265/21-а Верховний Суд у складі Судової палати з розгляду справ щодо захисту соціальних прав Касаційного адміністративного суду зробив такі висновки щодо застосування дискреції НКРЕКП та пропорційності санкцій: «…47. Право на визначення розміру санкції згідно із наведеної вище норми покладається на орган контролю, проте, законодавцем встановлено можливість застосування штрафних санкцій в розмірі від 85000,00 грн до 1700000,00 грн.

49. Таким чином, у разі виявлення порушень законодавства у сферах енергетики та комунальних послуг Регулятор розглядає питання відповідальності суб`єкта господарювання, його посадових осіб на своєму засіданні та приймає рішення про застосування до суб`єкта господарювання санкцій та/або застосування адміністративного стягнення до посадової особи такого суб`єкта господарювання. При застосуванні санкцій Регулятор має дотримуватися принципів недискримінації та пропорційності порушення і покарання та ефективності санкцій, які мають стримуючий вплив.

50. В свою чергу, обов`язковість дотримання принципу пропорційності зумовлює обов`язок суб`єкта владних повноважень, при визначенні розміру санкції, обґрунтовувати в своєму рішенні ступінь тяжкості вчиненого правопорушення та його небезпечність.

…76. При цьому, колегія суддів звертає увагу на те, що орган контролю під час прийняття рішення про накладення штрафу зобов`язаний обґрунтовано вказати про причини застосування обраного розміру штрафної санкції, а також вказати на підстави неможливості застосування штрафної санкції у меншому розмірі.

77. Разом з цим, оспорювана постанова Нацкомісії не містить жодного обґрунтування щодо тяжкості вчиненого правопорушення та відповідності вчиненого правопорушення розміру штрафу...»

Застосовуючи ці правові висновки в контексті обставин цієї справи, колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду бере до уваги, що обґрунтування розміру штрафної санкції, а також неможливості застосування штрафної санкції у меншому розмірі, повинно наводитися у постанові суб`єкта владних повноважень. Зазначення порушень в акті перевірки чи в проектах документів не може вважатися належним обґрунтуванням розміру санкції, оскільки конкретна санкція визначається не під час перевірки, а на засіданні НКРЕКП під час вирішення питання про відповідальність суб`єкта господарювання та прийняття відповідного рішення.

Як вбачається з матеріалів справи, в оскаржуваній постанові НКРЕКП від 10 грудня 2021 року №2539, відповідач жодним чином не обґрунтував застосування до позивача штрафної санкції саме у максимальному розмірі, не оцінив тривалість правопорушення, його наслідки для інтересів ринку електричної енергії та учасників ринку, пом`якшуючі та обтяжуючі обставини, тобто не виконав вимог частини п`ятої статті 77 Закону України «Про ринок електричної енергії», що свідчить про недотримання відповідачем при прийнятті оспорюваної постанови принципу обґрунтованості та пропорційності.

З урахуванням викладеного, колегія суддів Шостого капеляційного адміністративного суду приходить до висновку, що постанова НКРЕКП від 10 грудня 2021 року №2539 є протиправною та підлягає скасуванню.

Аналогічна правова позиція змісту викладена в постановах Верховного Суду від 23 серпня 2023 року у справі №420/1369/22, від 13 березня 2024 року у справі №420/1367/22.

Згідно з імперативними вимогами статті 13 Закону України «Про судоустрій та статус суддів», статті 6 Закону України «Про адміністративну процедуру» та статті 242 КАС України висновки щодо застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду, є обов`язковими для всіх суб`єктів владних повноважень, які застосовують у своїй діяльності нормативно-правовий акт, що містить відповідну норму права; при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Проаналізувавши норми права та дослідивши матеріали справи в сукупності, колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду приходить до висновку, що відсутні правові підстави для скасування рішення суду першої інстанції.

Доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції і не дають підстав для висновку, що Київським окружним адміністративним судом 29 травня 2024 року при розгляді справи неповно з`ясовано обставини, що мають значення для справи, неправильно застосовано норми матеріального права, які регулюють спірні правовідносини, чи порушено норми процесуального права, тому не є підставою для скасування оскаржуваного рішення суду першої інстанції.

Враховуючи викладене, з`ясувавши та перевіривши всі фактичні обставини справи, об`єктивно оцінивши докази, що мають юридичне значення, враховуючи основні засади адміністративного судочинства, вимоги законодавства України, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про наявність правових підстав для задоволення позовних вимог.

Відповідно до пункту 1 частини першої статті 315 КАС України, за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.

За змістом частини першої статті 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Оскільки рішення Київського окружного адміністративного суду від 29 травня 2024 року ухвалено з додержанням норм права, на підставі правильно встановлених обставин справи, доводи апеляційної скарги Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, висновків суду першої інстанції не спростовують, а тому суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а оскаржуване судове рішення - без змін.

Керуючись статтями 310, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг - залишити без задоволення.

Рішення Київського окружного адміністративного суду від 29 травня 2024 року у справі №640/39455/21 за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "ЄВРО ЕНЕРДЖІ ПЛЮС" до Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг про визнання протиправною та скасування постанови - залишити без змін.

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення, шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду за наявності підстав, передбачених статтями 328-331 Кодексу адміністративного судочинства України.

Головуючий суддя І.В. Штульман

Судді: М.І. Кобаль

О.М. Оксененко