Справа № 520/29677/25
Суддя: Бадюков Ю.В.
Дата ухвалення: 2026-03-04 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
УХВАЛА

04 березня 2026 року № 520/29677/25

Харківський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Бадюкова Ю.В., розглянувши у приміщенні суду в м. Харкові в порядку письмового провадження заяву представника позивача Малахової М.І. про відвід судді Бадюкова Ю.В. по справі № 520/29677/25 за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Харківській області про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії,-

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Харківській області (вул. Шевченка, буд. 8, м. Харків, 61013), в якому просить суд:

- визнати протиправною бездіяльність Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Харківській області, яка полягає у не нарахуванні та не виплаті ОСОБА_1 індексації грошового забезпечення за період з 01.01.2016 по 28.02.2018 включно із застосуванням місяця підвищення доходу для розрахунку індексації грошового забезпечення - січень 2008 року, та за період з 01.01.2023 по 07.02.2025 включно із застосуванням місяця підвищення доходу для розрахунку індексації грошового забезпечення - березень 2018 року;

- зобов`язати Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Харківській області нарахувати та виплатити ОСОБА_1 індексацію грошового забезпечення за період з 01.01.2016 по 28.02.2018 включно із застосуванням місяця підвищення доходу для розрахунку індексації грошового забезпечення - січень 2008 року, та за період з 01.01.2023 по 07.02.2025 включно із застосуванням місяця підвищення доходу для розрахунку індексації грошового забезпечення - березень 2018 року;

- визнати протиправною бездіяльність Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Харківській області, яка полягає у не нарахуванні та не виплаті ОСОБА_1 щомісячної індексації-різниці грошового забезпечення у розмірі 3826,92 грн. за період з 01.03.2018 по 31.12.2019 включно у сумі 84 192 (вісімдесят чотири тисячі сто дев`яносто дві) грн. 24 коп. відповідно до норм абзаців 4, 6 пункту 5 «Порядку проведення індексації грошових доходів населення», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 17.07.2003 №1078;

- зобов`язати Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Харківській області перерахувати, нарахувати та виплатити ОСОБА_1 щомісячну індексацію-різницю грошового забезпечення у розмірі 3826,92 грн. за період з 01.03.2018 по 31.12.2019 включно у сумі 84 192 (вісімдесят чотири тисячі сто дев`яносто дві) грн. 24 коп. відповідно до норм абзаців 4, 6 пункту 5 «Порядку проведення індексації грошових доходів населення», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 17.07.2003 №1078.

Ухвалою суду від 14.11.2025 року відкрито спрощене провадження по справі в порядку, передбаченому статтею 262 Кодексу адміністративного судочинства України та запропоновано відповідачу надати відзив на позов.

04.03.2026р. представником позивача Малаховою М.І. через систему "Електронний суд" надіслано заяву про відвід судді, в якій просить задовольнити заяву про відвід судді Харківського окружного адміністративного суду Бадюкова Ю.В у подальшому розгляді справи №520/29677/25.

В обґрунтування заяви зазначено, що як передбачено ст. 258 Кодексу адміністративного судочинства України, суд розглядає справи за правилами спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів із дня відкриття провадження у справі. В порушення вказаних вище вимог адміністративна справа №520/29677/25 після спливу вже більше шістдесяти днів із дня відкриття провадження не розглянута, чим порушене право позивача на доступ до суду.

Вважає, що суддя Харківського окружного адміністративного суду Бадюков Ю.В. не може брати участь у розгляді справи № 520/29677/25 і підлягає відводу, оскільки не є незалежним, об`єктивним та неупередженим, не керується принципами верховенства права, ігнорує право позивача як людини щодо розгляду справи у розумний строк, не керується Конституцією України.

Вказує, що несвоєчасний розгляд справи свідчить про упередженість судді, а також вважає, що достатнім для відводу є припущення, що суддя Бадюков Ю.В. в силу дії певних чинників не може зберегти безсторонність.

Дослідивши заяву про відвід судді, суд виходить з наступного.

Відповідно до положень ч. 11 ст. 40 КАС України, відвід, який надійшов поза межами судового засідання, розглядається судом у порядку письмового провадження.

Згідно з приписами п. 10 ч. 1 ст. 4 КАС України, письмове провадження - розгляд і вирішення адміністративної справи або окремого процесуального питання в суді першої, апеляційної чи касаційної інстанції без повідомлення та (або) виклику учасників справи та проведення судового засідання на підставі матеріалів справи у випадках, встановлених цим Кодексом.

Частиною 4 ст. 229 КАС України передбачено, що якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Відповідно до частин 1, 2 статті 36 КАС України, суддя не може брати участі в розгляді адміністративної справи і підлягає відводу (самовідводу): 1) якщо він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав правничу допомогу стороні чи іншим учасникам справи в цій чи іншій справі; 2) якщо він прямо чи опосередковано заінтересований в результаті розгляду справи; 3) якщо він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді; 5) у разі порушення порядку визначення судді для розгляду справи, встановленого статтею 31 цього Кодексу.

Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 37 цього Кодексу.

Зазначений вище перелік підстав для відводу судді є вичерпним.

Також, згідно частини 4 статті 36 КАС України, незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Так, головна мета відводу/самовідводу - гарантування безсторонності суду, зокрема, щоб запобігти упередженості судді (суддів) під час розгляду справи; запобігання будь-яким сумнівам щодо безсторонності судді.

За змістом статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04.11.1950 суд у межах своїх повноважень має бути неупередженим. Неупередженість зазвичай означає відсутність упередженості або суб`єктивного ставлення, що може бути оцінене багатьма способами (рішення Європейського суду з прав людини "Ветштайн проти Швейцарії").

У рішенні Європейського суду з прав людини від 09 листопада 2009 року у справі "Білуха проти України" зазначено, що "у кожній окремій справі слід вирішувати, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу й такий ступінь, що свідчать про небезсторонність суду". Стосовно відводу (як права сторони його ініціювати) вказано, що "особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного". Безумовно, сторони можуть побоюватися, що суддя є небезстороннім, але "вирішальним є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими".

Як підставу для відводу судді представник позивача в заяві зазначив про порушення суддею строків розгляду справи. Суд звертає увагу, що зазначений в статтях 36 та 37 КАС України перелік підстав для відводу судді є вичерпним та не містить такої підстави для відводу судді як порушення строків розгляду.

При цьому, зі змісту заяви про відвід судді судом не встановлено жодної з передбачених статтями 36 та 37 КАС України підстав відводу.

Крім того, суд зауважує, що сам по собі факт тривалого розгляду справи не може свідчити про упередженість та небезсторонність судді, оскільки прямо не передбачений законом як підстава для відводу, і в контексті аргументів позивача та відповідно до обставин справи не викликає сумнівів у неупередженості або об`єктивності судді.

Водночас, суд відзначає, що з врахуванням недостатньої кількості суддів у Харківському окружному адміністративному суді , а саме - з 2017 року по сьогоднішній день, кількість суддів, котрі здійснюють правосуддя та щодо яких здійснюється автоматизований розподіл справ (без урахування суддів, які хворіють, перебувають у відрядженні, знаходяться у відпустці, у т.ч. по догляду за дитиною) зменшилася з 40 до 27.

Так, кількість справ з середнього показника у 15 тис. на рік (2017 - 2022 роки) збільшилась до майже 40 тис. тобто більше ніж у 2,5 рази справ рік.

Отже, розгляд справ поза межами строків, встановлених КАС України відбувається з об`єктивних та незалежних від суддів причин:

- зменшення кількості суддів;

- збільшення навантаження через значну кількість справ та матеріалів;

- зміни більшості категорій справ на більш складні;

- нерівномірний розподіл позовних заяв та матеріалів комп`ютерною програмою «Діловодство спеціалізованого суду» на суддів;

- військовий стан в країні;

- робота суддів, складу та апарату суду у зоні можливих бойових дій, без опалення взимку та тривалих відключень електроенергії;

- наявність протягом робочого дня довготривалих повітряних тривог;

- у межах кожної конкретної справи ухвалення та технічне оформлення рішень згідно заявлених клопотань, заяв або з метою вирішення інших питань у межах кожної справи, та інші обставини, зокрема, але не виключно, заявлення безпідставних відводів, котрі, в тому числі, призводять до скорочення часу для розгляду справ та виникнення надмірного навантаження на кожного окремого суддю, що виключає можливість своєчасного розгляду справ в строки, передбачені КАС України, незалежно від їх складності.

Рішенням Вищої ради правосуддя № 3237/0/15-20 від 24.11.2020 рекомендовано Державній судовій адміністрації України та Раді суддів України застосовувати показники середньої тривалості розгляду судових справ при ухваленні рішень та здійсненні заходів з питань організаційного забезпечення діяльності судів. Зі змісту додатку до згаданого рішення убачається, що рекомендований середній час розгляду справ і матеріалів адміністративним судом становить 597 хв. (9 год. 57 хв.), окремих процесуальних питань - 179 хв. (2 год. 59 хв.).

Із наведеного розрахунку убачається, що дотримання засад своєчасності розгляду справи не може не корелювати із кількістю справ у провадженні судді, при цьому, виходячи із розрахункового часу, визначеного Вищою радою правосуддя, кількість розглянутих справ суддею значно перевищує рекомендовані норми, навіть без урахування щорічної відпустки та тимчасової втрати працездатності.

Згідно даних, розмішених на офіційному веб-сайті Ради суддів України https://rsu.gov.ua/oas-2025_2-maps «Інформація про показники часу, необхідного для розгляду справ і матеріалів, які надійшли до місцевих адміністративних судів та орієнтовна нормативна чисельність суддів за даними звітності за І півріччя 2025 року» у Харківському окружному адміністративному суді при цьогорічному навантаженні реальний нормативний час, необхідний для розгляду справ і матеріалів, становить 177732 год. та необхідна чисельність суддів за нормативами при такому навантаженні - 217 суддів.

У зв`язку з цим, наразі судді Харківського окружного адміністративного суду знаходяться в ситуації, в якій вони позбавлені можливості дотримуватися процесуальних строків розгляду справ з об`єктивних причин. Але, не дивлячись на це, більшість справ розглядаються судом в межах розумного строку.

Отже, твердження представника Малахової Марини Ігорівни про те, що справу не розглянуто у строк, який перевищує максимальний строк розгляду справи не відповідає принципу пропорційності відносно фактичного навантаження.

Вказане вище не свідчить про сумніви у неупередженості або об`єктивності судді.

Варто зауважити, що жодна норма національного права не визначає зміст нормативної конструкції «неупередженість» («безсторонність») судді», а тому під час з`ясування основних критеріїв неупередженості суд вважає за потрібне керуватися джерелами міжнародного права, зокрема принципами, сформульованими у практиці Європейського суду з прав людини.

Згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини обґрунтованість підстав для надання висновку щодо безсторонності суду для мети пункту 1 статті 6 Конвенції має встановлюватися згідно з:

(і) «об`єктивним критерієм», який передбачає, що встановлення наявності упередженості суду (суддів) має бути визначено окремо від поведінки судді, тобто має бути з`ясовано, чи є очевидні факти, що можуть поставити під сумнів його безсторонність. Своєю чергою вирішальне значення має саме наявність відповідних обставин, підтверджених належними та допустимими доказами, які свідчать про обґрунтованість сумніву в неупередженості суду, а позиція зацікавленої сторони є важливою, але не вирішальною;

(іі) «суб`єктивним критерієм», який вимагає оцінки реальних дій окремого судді під час розгляду конкретної справи і тільки після встановлення фактів у поведінці судді, які можна кваліфікувати як прояв упередженості, можливо поставити під сумнів його безсторонність. Тому особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів іншого.

Отже, для підтвердження порушення (або можливого порушення) суддею принципу неупередженості, заявнику потрібно довести наявність відповідних зазначених вище суб`єктивних та/або об`єктивних елементів стандарту неупередженості (зокрема, але не винятково, йдеться про такі ознаки як особисте переконання та поведінка конкретного судді, що вказують на його безпосередню зацікавленість у результатах розв`язання справи, неналежне забезпечення конкретним судом та його складом, визначеним для розгляду справи, дотримання процесуальних прав і свобод сторін та осіб, які беруть участь у справі тощо).

Тобто, обставини, якими заявник обґрунтовує свою заяву, не викликають обґрунтованих сумнівів у неупередженості, небезсторонності, необ`єктивності та заінтересованості в результаті розгляду справи судді Бадюкова Ю.В., оскільки немає жодних доказів, які містили б належні, достатні, допустимі та достовірні дані щодо порушення гарантій неупередженості судді як з погляду "суб`єктивного критерію", так і з погляду "об`єктивного критерію", яким керується Європейський суд з прав людини. Стверджувальні судження представника позивача є бездоказовими, а наведені аргументи не відповідають критерію "об`єктивно обґрунтований".

Враховуючи вищевикладене, представником позивача не наведено підстав для відводу судді, передбачених статтями 36, 37 КАС України, з огляду на що суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу.

Частиною 4 ст. 40 КАС України передбачено, що якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 31 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.

З огляду на те, що суд дійшов висновку про необґрунтованість заявленого відводу, дану адміністративну справу належить передати для вирішення питання про відвід судді, який не входить до складу суду, що розглядає справу, визначеному у порядку, встановленому частиною першою статті 31 цього Кодексу.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 36, 37, 39, 40, 41, 293, 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

УХВАЛИВ:

Передати справу №520/29677/25 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Харківській області про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії до Відділу з надання судово-адміністративних послуг Харківського окружного адміністративного суду для вжиття дій відповідно до частини 1 статті 31 Кодексу адміністративного судочинства України для вирішення питання про відвід судді іншим складом суду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя Бадюков Ю.В.