Справа № 308/2681/26
Суддя: Голяна О. В.
Дата ухвалення: 2026-03-03 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

залишення адміністративного позову без руху

03.03.2026 місто Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області в складі головуючого судді Голяни О.В., за участю секретаря судового засідання Івашкович Д.А., розглядаючи матеріали адміністративного позову ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Лешанич Леся Вікторівна, до ІНФОРМАЦІЯ_1 , про скасування постанови та закриття провадження у справі,-

УСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Лешанич Л.В., звернувся до суду з позовом до ІНФОРМАЦІЯ_1 , в якому просить суд:

- поновити пропущений з поважних причин процесуальний строк на оскарження до суду постанови про адміністративне правопорушення №3062-1 від 03.11.2025;

- скасувати постанови №3062-1 від 03.11.2025 про накладення на нього адміністративного штрафу в сумі 17 000,00 грн. за вчинення адміністративного правопорушення передбаченого ч.3 ст.210-1 КУпАП, а провадження у справі закрити за відсутністю складу та події адміністративного правопорушення.

Процесуальні дії по справі.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 20.02.2026 справу передано на розгляд судді цього суду Голяни О.В.

Ухвалою суду від 23.02.2026 адміністративний позов прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі. Постановлено здійснювати розгляд справи за правилами ст. 286 КАС України.

Сторони, їх представники в судове засідання не з`явились, про дату, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином, що не перешкоджає розгляду справи відповідно до положень КАС України.

В силу вимог ч.4 ст.229 КАС України якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали позовної заяви та додані до неї документи, суд дійшов наступних висновків.

Згідно до статті 122 КАС України, позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Статтею 286 КАС України визначенні особливості провадження у справах з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень щодо притягнення до адміністративної відповідальності.

Відповідно до частини 2 статті 286 КАС України позовну заяву щодо оскарження рішень суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності може бути подано протягом десяти днів з дня ухвалення відповідного рішення (постанови), а щодо рішень (постанов) по справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, у тому числі зафіксовані в автоматичному режимі, протягом десяти днів з дня вручення такого рішення (постанови).

Тобто, законодавством регламентовано скорочений десятиденний строк оскарження до суду рішення суб`єкта владних повноважень щодо притягнення особи до адміністративної відповідальності.

Слід зазначити, що інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними та після завершення таких строків, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

При визначенні початку цього строку підлягає з`ясуванню момент, коли особа фактично дізналася або мала реальну можливість дізнатися про наявність відповідного порушення (рішення, дії, бездіяльність), а не коли вона з`ясувала для себе, що певні рішення, дії чи бездіяльність стосовно неї є порушенням.

Саме позивач повинен довести той факт, що він не міг дізнатися про порушення свого права у сфері публічно-правових відносин, яке також слідує із загального правила, встановленого частиною першою статті 77 КАС, про обов`язковість доведення стороною спору тих обставин, на котрі вона посилається як на підставу своїх вимог та заперечень.

Як установлено судом, представник позивача звернувся до суду із позовними вимогами про скасування постанови №3062-1 від 03.11.2025 та закриття провадження у справі 19.02.2026, тобто поза межами десятиденного строку на звернення до суду.

Згідно із частиною 6 статті 161 КАС України, у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду, позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Варто зауважити, що поважними причинами визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що оскаржує судове рішення та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій, які підтверджені належними доказами.

Приписами статті 44 КАС України установлено, зокрема, обов`язок учасників справи добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки, а саме виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки, а також виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.

Відтак, процесуальним законом чітко закріплено характер процесуальної поведінки, який зобов`язує учасника справи діяти сумлінно, тобто проявляти добросовісне ставлення до наявних у нього прав і здійснювати їх реалізацію таким чином, щоб забезпечити неухильне виконання своїх обов`язків, встановлених законом або судом.

Як установлено судом, 19.02.2026 разом із позовною заявою представником позивача подано клопотання про поновлення строку оскарження постанови. Єдиною підставою такого клопотання зазначено те, що доручення для надання безоплатної вторинної правничої допомоги № 017/03.5/1528 ОСОБА_1 видано 12.02.2026.

Разом з тим суд наголошує, що саме по собі отримання доручення на надання правничої допомоги у певну дату не є обставиною непереборного характеру та не свідчить про наявність об`єктивних перешкод для своєчасного звернення до суду. Закон не пов`язує початок перебігу строку звернення до суду з моментом укладення договору з адвокатом чи видачі доручення центром безоплатної правничої допомоги.

Обов`язок доведення поважності причин пропуску процесуального строку покладається на особу, яка заявляє відповідне клопотання. Проте позивачем та його представником не надано жодних доказів існування обставин, що об`єктивно унеможливлювали подання позову у встановлений законом строк, зокрема доказів хвороби, перебування у відрядженні, позбавлення волі, відсутності інформації про прийняття оскаржуваної постанови чи інших обставин непереборної сили.

Суд зазначає, що право на звернення до суду не є абсолютним та реалізується з дотриманням процесуальних строків, установлених законом. Такі строки встановлюються з метою забезпечення принципів правової визначеності, стабільності правовідносин та належного здійснення правосуддя. Їх довільне поновлення за відсутності об`єктивних та підтверджених доказами причин суперечило б засаді рівності сторін та створювало б стан правової невизначеності.

Фактично наведені доводи зводяться до організаційних питань отримання правничої допомоги, що перебувають у сфері волевиявлення та поведінки самого позивача. Такі обставини не можуть визнаватися поважними, оскільки не є надзвичайними, непередбачуваними чи такими, що не залежали від його волі.

З огляду на викладене, дослідивши матеріали справи у їх сукупності та оцінивши наведені аргументи, суд доходить висновку про відсутність об`єктивних, непереборних та підтверджених належними доказами причин пропуску строку звернення до суду.

Відповідно до частини 13 статті 171 КАС України суддя, встановивши після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 160, 161 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Зважаючи на викладене, суд вважає за необхідне залишити позовну заяву без руху та надати позивачу строк для подання заяви про поновлення строку звернення до суду, в якій вказати інші підстави для поновлення такого строку.

Керуючись статтями 123, 161, 169, 171, 248, 256, 294 КАС України, суд,-

п о с т а н о в и в:

Підстави пропуску строку звернення до суду, вказані у заяві про поновлення строку звернення до суду, - визнати неповажними.

Адміністративний позов ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Лешанич Леся Вікторівна до ІНФОРМАЦІЯ_1 , про скасування постанови та закриття провадження у справі - залишити без руху.

Позивачу необхідно усунути недоліки позовної заяви у строк, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху, скерувавши на адресу Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області заяву про поновлення строку звернення до суду з позовом, в якій вказати інші підстави для поновлення такого строку.

Відповідно до частини 15 статті 171 КАС України якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява залишається без розгляду.

Ухвала суду про залишення позовної заяви без руху набирає законної сили негайно після її проголошення та окремо не оскаржується. Заперечення на ухвалу суду може бути включено до апеляційної скарги на рішення суду, ухвалене за результатами розгляду справи.

Суддя Олена ГОЛЯНА