Справа № 600/913/26-а
Суддя: Сіжук Ольга Володимирівна
Дата ухвалення: 2026-03-04 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЧЕРНІВЕЦЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

04 березня 2026 р. м. Чернівці Справа № 600/913/26-а

Суддя Чернівецького окружного адміністративного суду Сіжук О.В., розглянувши матеріали позовної заяви Військової частини НОМЕР_1 до ОСОБА_1 про стягнення безпідставно набутих коштів,

в с т а н о в и Л А:

Військова частина НОМЕР_1 звернулась в суд з позовом до ОСОБА_1

про стягнення безпідставно набутих грошових коштів у розмірі 14707,18 грн.

Відповідно до пунктів 3, 5 частини першої статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу, чи позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).

Перевіривши наявність передумов та існування правових підстав для відкриття провадження в адміністративній справі, визначених пунктами 3, 5 частини першої статті 171 КАС України, суддя зазначає наступне.

Суддя зазначає, що відповідно до частини першої статті 122 КАС України, позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Згідно з абзацом другим частини другої статті 122 КАС України, для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень встановлюється тримісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня виникнення підстав, що дають суб`єкту владних повноважень право на пред`явлення визначених законом вимог. Цим Кодексом та іншими законами можуть також встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень.

Так, предметом спірних відносин у даній справі є стягнення з відповідача на користь Військової частини НОМЕР_1 безпідставно набутих грошових коштів у розмірі 14707,18 грн.

Як слідує із матеріалів справи, пунктом 2 наказу від 29.10.2025 №5961-АГ «Про результати службового розслідування» відповідача притягнуто до матеріальної відповідальності на суму 14707,18 грн.

Згідно правової позиції Верховного Суду, яка висловлена у постанові від 08.11.2024 справі №420/13987/23 за позовом військової частини про стягнення з особи нанесених збитків державі, суд касаційної інстанції, зокрема, зазначив, що саме дата прийняття наказу Про результати службового розслідування, яким встановлено порушення ОСОБА_1 вимог законодавства, які призвели до спричинення ним державі збитків, є датою початку обчислення процесуального строку для звернення до суду у вказаних правовідносинах, який в цьому випадку має становити три місяці.

Таким чином, підстави для звернення Військової частини НОМЕР_1 з даним позовом до суду виникли фактично з 29.10.2025.

Однак, до суду з даним позовом Військова частина НОМЕР_1 звернулась тільки 27.02.2026, з огляду на що, суддя приходить до висновку про пропуск позивачем передбаченого частиною другою статті 122 КАС України трьохмісячного процесуального строку на звернення до суду.

Натомість, обгрунтовуючи пропуск строку звернення до суду, позивач у позовній заяві посилався на те, що саме висновок службового розслідування та наказ про результати службового розслідування є вихідною точною датою для обчислення строку звернення до суду.

Разом з цим, позивач посилався на те, що з початку ведення на території України воєнного стану персонал частини, який входить до складу Гвардії наступу як прикордонна бригада « ІНФОРМАЦІЯ_1 » безпосередньо залучений до виконання першочергових завдань з відбиття вторгнення та нападу на територію України збройних сил російської федерації, що впливає на повноцінне функціонування військової частини.

Враховуючи правову позицію Верховного Суду, яка висловлена у постанові від 08.11.2024 у справі №420/13987/23, суд погоджується із доводами Військової частини НОМЕР_1 стосовно того, що наказ про результати службового розслідування є вихідною точною датою для обчислення строку звернення до суду. Тому зважаючи на те, що наказ «Про результати службового розслідування», яким відповідача притягнуто до матеріальної відповідальності на суму 14707,18 грн, датований 29.10.2025, то трьохмісячний строк на звернення до суду закінчився 29.01.2026.

Посилання позивача на ведення воєнного стану та залучення суб`єкта в район ведення бойових дій, суд не бере до уваги.

Суддя звертає увагу, що неналежна організація процесу щодо звернення з позовною заявою до суду з боку відповідальних осіб, виникнення організаційних складнощів у суб`єкта владних повноважень для своєчасного подання позовної заяви є суто суб`єктивною причиною, а негативні наслідки, які настали у зв`язку з такою причиною, є певною мірою відповідальністю за неналежне виконання своїх процесуальних обов`язків, які для усіх учасників справи мають бути рівними.

Позивач, що діє від імені держави, як суб`єкт владних повноважень, не може та не повинен намагатись отримати вигоду від організаційних складнощів, які склались у нього на поточний день, шляхом уникнення або зволікання виконання ним своїх процесуальних обов`язків.

Такий висновок викладено у постановах Верховного Суду від 26.09.2022 у справі №560/403/22, від 03.11.2022 у справі №560/15534/21, від 22.12.2022 у справі №380/19423/21 та від 18.01.2023 у справі №200/7384/19-а.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 08.10.2020 по справі №9901/32/20 дійшла висновку, що інакшого способу визначити, які причини належить віднести до поважних, ніж через зовнішню оцінку (кваліфікацію) змісту конкретних обставин, хронологію та послідовність дій суб`єкта правовідносин перед зверненням до суду за захистом свого права, немає. Під таку оцінку мають потрапляти певні явища, фактори та їх юридична природа; тривалість строку, який пропущений; те, чи могли і яким чином певні фактори завадити вчасно звернутися до суду, чи перебувають вони у причинному зв`язку із пропуском строку звернення до суду; яка була поведінка суб`єкта звернення протягом цього строку; які дії він вчиняв, і чи пов`язані вони з підготовкою до звернення до суду тощо.

Причина пропуску строку звернення до суду може вважатися поважною, якщо вона відповідає одночасно усім таким умовам: 1) це обставина або кілька обставин, яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк; 2) це обставина, яка виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк; 3) ця причина виникла протягом строку, який пропущено; 4) ця обставина підтверджується належними і допустимими засобами доказування.

Тобто поважними причинами можуть визнаватися лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що звернулася з позовною заявою, пов`язані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належним чином.

Втім, посилання позивача на введення воєнного стану, як причину пропуску строку звернення до суду, без посилання на конкретні обставини, які є об`єктивно непереборними та такими, що перешкоджали зверненню до суду упродовж двох років, не можуть бути визнані судом поважнимними.

Також, позивачем не доведено, що Військова частина НОМЕР_1 у повному складі перебуває в зоні бойових дій в першому ешелоні оборони.

Позивачем не надано жодних належних доказів наявності об`єктивних перешкод для звернення до адміністративного суду та не наведено поважних обставин, які не залежали від його волевиявлення та пов`язані з дійсними істотними перешкодами та труднощами, що перешкоджали звернутись до суду в межах встановленого строку.

Враховуючи наведене суддя вважає, що твердження, на які позивач посилається у своїй заяві, не можуть вважатись поважними для поновлення такого строку, оскільки дотримання строку звернення до суду, в даному випадку, залежали виключно від волевиявлення особи, що звернулась з позовом, і не пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду, тобто є неповажними.

Відповідно до частини першої статті 123 КАС України, у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Враховуючи приписи частини першої статті 123 КАС України, для усунення недоліків позовної заяви суддя пропонує позивачу подати до суду заяву про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду із зазначенням інших підстав поважності пропуску цього строку та відповідних доказів.

Крім того слід зазначити, що згідно з частиною третьою статті 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України «Про судовий збір» від 08.07.2011 № 3674-VI (далі Закон № 3674-VI).

Судовий збір згідно з частиною першою статті 3 Закону № 3674-VI справляється, зокрема, за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

Відповідно до статті 4 Закону № 3674-VI судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно статті 9 Закону № 3674-VI суд перед відкриттям (порушенням) провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг) перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.

Відповідно до статті 3 Закону № 3674-VI судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством. Розміри ставок судового збору визначено статтею 4 цього Закону.

В силу абзацу другого підпункту 3 частини другої статті 4 Закону №3674-VI у разі подання позову майнового характеру, який подано суб`єктом владних повноважень, юридичною особою ставка судового збору становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 10 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно статті 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2026 рік" установлено з 01.01.2026 прожитковий мінімум для працездатних осіб на рівні 3328,00 грн.

З аналізу норм чинного в Україні законодавства вбачається, що майновий позов (позовна заява майнового характеру) це вимога про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що підлягає грошовій оцінці. Тобто будь який майновий спір має ціну, а категорію майнових спорів складають, зокрема, спори, пов`язані з підтвердженням прав на майно та грошові суми, на володіння майном і будь-які форми його використання на договірній чи позадоговірній основі.

Як слідує з позовної заяви, зміст та характер заявлених вимог майновий.

Стосовно розміру судового збору за позовну вимогу майнового характеру суд зазначає, що 1,5 відсоток ціни позову даного спору становить 220,60 грн ((14707,18)*1,5/100), тобто менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 3328,00 грн.

Проте, згідно частини третьої статті 4 Закону №3674-VI визначено, що при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Отже, враховуючи подання позивачем позовної заяви в електронній формі через систему "Електронний суд", беручи до уваги коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору, сума судового збору, яку позивачу необхідно сплатити становить 2662,40 грн (3328,00 грн *0,8).

Тому, при подачі позову до суду позивачу необхідно було сплатити судовий збір у розмірі 2662,40 грн.

Однак, позивачем судовий збір за звернення до суду із цим позовом не сплачено.

Оскільки позовна заява не відповідає зазначеним вище вимогам, встановленим статтею 161 КАС України, її належить залишити без руху, встановивши позивачу строк для усунення недоліків десять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Позивачу у цей строк необхідно усунути зазначені недоліки позовної заяви шляхом подання (надіслання) до суду: заяви про поновлення строку звернення до суду, у якій вказати інші підстави для поновлення строку, додати докази поважності причин його пропуску та доказів сплати судового збору.

Керуючись статтями 122, 123, 160, 161, 169, 171, 248 КАС України, суддя

У Х В А Л И Л А:

Позовну заяву Військової частини НОМЕР_1 до ОСОБА_1 про стягнення безпідставно набутих коштів - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви десять днів з дня вручення копії ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Роз`яснити позивачеві, що у випадку невиконання вимог цієї ухвали, позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачеві.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя Сіжук Ольга Володимирівна