Справа № 520/33211/25
Суддя: Сліденко А.В.
Дата ухвалення: 2026-03-05 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
У Х В А Л А

про повернення заяви без розгляду

05 березня 2026 р. справа № 520/33211/25

Харківський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Сліденка А.В., розглянувши за процедурою письмового провадження заяву ОСОБА_1 від 04.03.2026р. про розстрочення рішення суду в адміністративній справі №520/33211/25 за позовом Харківського національного університету внутрішніх справ (далі за текстом - позивач, заявник, суб`єкт владних повноважень, Університет) до ОСОБА_1 (далі за текстом - відповідач) про стягнення витрат, пов`язаних з утриманням у вищому навчальному закладі,

встановив:

Суб`єкт владних повноважень, Харківський національний університет внутрішніх справ, звернувся до суду з позовом, в якому просив стягнути з ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживає за адресою: АДРЕСА_1 РНОКПП: НОМЕР_1 ) на користь Харківського національного університету внутрішніх справ витрати, пов`язані з утриманням, в сумі 44.844 (сорок чотири тисячі вісімсот сорок чотири) грн 76 коп.

Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 17.02.2026р. вимоги відповідача про зобов`язання позивача здійснити перерахунок сум нарахувань за комунальні послуги за окремі навчальні роки; визнання розрахунків комунальних послуг за березень-квітень 2022 року недійсними; зобов`язання позивача надіслати копії журналів, рапортів, документів із підписом відповідача та нормативно-правових актів; виключення з розрахунку окремих періодів навчання було залишено без задоволення. Позов було задоволено. Стягнуто з ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , р.н.о.к.п.п. НОМЕР_1 , зареєстрована адреса місця проживання: АДРЕСА_1 ) на користь Харківського національного університету внутрішніх справ витрати, пов`язані з утриманням у закладі вищої освіти із специфічними умовами навчання, у сумі 44.844,76 грн (сорок чотири тисячі вісімсот сорок чотири гривні 76 копійок).

ОСОБА_1 звернувся 05.03.2026р. до Харківського окружного адміністративного суду із заявою, в якій просить суд винести у спрощеному порядку відповідне рішення щодо питання відстрочення та розстрочення виконання судового рішення з укладанням у встановленому порядку договору між ОСОБА_1 та ХНУВС.

При наданні оцінки додержанню відповідачем порядку звернення до суду з вказаною заявою суд виходить з наступного.

Відповідно до ч. 3 ст.166 КАС України заяви, клопотання і заперечення подаються та розглядаються в порядку, встановленому цим Кодексом. У випадках, коли цим Кодексом такий порядок не встановлений, він встановлюється судом.

Згідно із положеннями ч. 1 ст. 167 КАС України будь-яка письмова заява, клопотання, заперечення повинні містити: 1) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) особи, яка подає заяву чи клопотання або заперечення проти них, її місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України; 2) найменування суду, до якого вона подається; 3) номер справи, прізвище та ініціали судді (суддів), якщо заява (клопотання, заперечення) подається після постановлення ухвали про відкриття провадження у справі; 4) зміст питання, яке має бути розглянуто судом, та прохання заявника; 5) підстави заяви (клопотання, заперечення); 6) перелік документів та інших доказів (за наявності), що додаються до заяви (клопотання, заперечення); 7) інші відомості, які вимагаються цим Кодексом.

Відповідно до ч.ч. 7-8 ст. 44 КАС України документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи, за винятком випадків, визначених цим Кодексом.

Процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Згідно з ч. 10 ст. 44 КАС України якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в електронній формі, на такі документи накладається кваліфікований електронний підпис учасника справи (його представника) відповідно до вимог законів України "Про електронні документи та електронний документообіг" та "Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги". Якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в паперовій формі, такі документи скріплюються власноручним підписом учасника справи (його представника).

За правилом абзацу 1-2 частини 8 статті 18 КАС України реєстрація в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, не позбавляє права на подання документів до суду в паперовій формі в порядку, визначеному цим Кодексом.

Особа, яка зареєструвала електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, подає процесуальні та інші документи, письмові та електронні докази, вчиняє інші процесуальні дії в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, з використанням кваліфікованого електронного підпису або засобів електронної ідентифікації, що мають високий рівень довіри, відповідно до вимог законів України "Про електронні документи та електронний документообіг" та "Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги", якщо інше не визначено цим Кодексом.

Отже, наразі порядок використання кваліфікованого електронного підпису врегульований Законом України "Про електронні документи та електронний документообіг" та "Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги".

Відповідно до наказу Державної судової адміністрації України від 01.06.2020 № 247, у місцевих та апеляційних судах запроваджено в дослідну експлуатацію підсистем «Електронний суд» та «Електронний кабінет».

Отже, надсилання процесуальних документів в електронному вигляді передбачає використання сервісу Електронний суд, що розміщений за посиланням: https://cabinet.court.gov.ua/login, відповідно з попередньою реєстрацією офіційної електронної адреси (Електронного кабінету) та з обов`язковим використанням власного електронного підпису.

Таким чином, альтернативою звернення учасників справи до суду із заявами, клопотаннями та іншими визначеними законом процесуальними документами, оформленими в паперовій формі та підписаними безпосередньо учасником справи або його представником шляхом проставлення особистого фізичного підпису, є звернення з процесуальними документами в електронній формі через Електронний кабінет або за допомогою адреси електронної пошти з обов`язковим їх скріпленням (підписанням) власним кваліфікованим електронним підписом учасника справи.

Суд вважає, що обмеження, котрі зумовлені використанням підсистеми Електронний суд (у тому числі щодо подачі процесуальних документів через Електронний кабінет) у контексті ст.ст.6, 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року є легітимними, пропорційними та не перешкоджають доступу до правосуддя.

При цьому, відповідно до підпункту 15.1 підпункту 15 пункту 1 розділу VII Перехідні положення Кодексу адміністративного судочинства України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи подання, реєстрація, надсилання процесуальних та інших документів, доказів, формування, зберігання та надсилання матеріалів справи здійснюються в паперовій формі.

Рішенням Вищої ради правосуддя від 17.08.2021 № 1845/0/15-21 затверджено Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи (далі - ЄСІТС), згідно з пунктом 120 розділу V «Перехідні положення» якого до початку функціонування всіх підсистем (модулів) ЄСІТС особи, крім осіб, які зобов`язані зареєструвати свої електронні кабінети в ЄСІТС або мають зареєстровані Електронні кабінети в ЄСІТС, можуть подавати до суду документи в електронній формі з використанням адреси електронної пошти, з якої надійшли документи, засвідчені кваліфікованим електронним підписом.

Статтею 6 Закону України від 22.05.2003 № 851-IV "Про електронні документи та електронний документообіг" визначено, що для ідентифікації автора електронного документа може використовуватися електронний підпис. Накладанням електронного підпису та/або електронної печатки завершується створення електронного документа.

Відповідно до частини першої статті 7 Закону України від 22.05.2003 № 851-IV "Про електронні документи та електронний документообіг" оригіналом електронного документа вважається електронний примірник документа з обов`язковими реквізитами, у тому числі з електронним підписом автора або підписом, прирівняним до власноручного підпису відповідно до Закону України "Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги".

Відповідно до пунктів 15 та 27 частини першої статті 1 Закону України від 05.10.2017 № 2155-VIII "Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги" електронний підпис - електронні дані, що додаються до інших електронних даних або логічно з ними пов`язуються і використовуються підписувачем як підпис; кваліфікований електронний підпис - удосконалений електронний підпис, що створюється з використанням засобу кваліфікованого електронного підпису і базується на кваліфікованому сертифікаті електронного підпису.

З огляду на вищевикладене суд зазначає, що відсутність кваліфікованого електронного цифрового підпису на електронному документі свідчить, що такий документ не підписаний у визначений законом спосіб.

У даному конкретному випадку заява позивача про розстрочення виконання рішення була надіслана не у паперовому вигляді і не у вигляді електронного документа в ЄСІТС, а у вигляді електронного документу на адресу офіційної електронної пошти Харківського окружного адміністративного суду.

При цьому, означена заява не підписана кваліфікованим електронним цифровим підписом (КЕП), що позбавляє можливості підтвердити волевиявлення особи на вчинення відповідної процесуальної дії по зверненню до суду.

Засобами поштового зв`язку оригінальний примірник заяви не надходив.

Суд, також бере до уваги висновки Верховного Суду у постанові від 13.09.2023 року у справі № 204/2321/22 (провадження № 14-48цс22) щодо аналізу чинного законодавства, з яких убачається, що звернення фізичної особи до суду через офіційну електронну адресу суду з процесуальним електронним документом, який підписаний електронним цифровим підписом, є належним та правомірним способом безпосереднього звернення до суду, що ототожнюється із безпосереднім зверненням до суду через канцелярію або традиційними засобами поштового зв`язку і має кваліфікуватися саме як безпосереднє звернення до суду.

Водночас із цим, суд повторює, що у даному конкретному випадку заява не підписана заявником (відправником) за допомогою КЕП, а тому не відповідає вимогам Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг» та Закону України «Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги» в частині оформлення електронного документа.

Оскільки заява не підписана за допомогою кваліфікованого електронного підпису (КЕП) заявника (тобто не підписана у встановлений законом спосіб), то суд приходить до висновку про наявність підстав для повернення заяви відповідно до вимог ч. 2 ст. 167 Кодексу адміністративного судочинства України без розгляду.

При цьому, суд наголошує, що заявник не позбавлений можливості повторного звернення до суду із вказаною заявою у встановленому законодавством порядку.

Керуючись ст.ст.8, 19, 124, 129 Конституції України, ст.ст. 6-9, 18, 44, 167, 241-243, 248, 295, 376 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ухвалив:

1. Заяву ОСОБА_1 від 04.03.2026р. про розстрочення виконання рішення суду від 17.02.2026р. в адміністративній справі №520/33211/25 - повернути заявнику без розгляду.

2. Роз`яснити, що судове рішення підлягає оскарженню шляхом подання апеляційної скарги у строк згідно з ч. 1 ст. 295 КАС України, тобто протягом 15 днів з дати складення повного судового рішення, а набирає законної сили відповідно до ст. 256 КАС України, тобто негайно після підписання.

Суддя А.В. Сліденко