Справа № 640/26777/21
Суддя: Бездрабко О.І.
Дата ухвалення: 2026-03-05 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 березня 2026 року м. Одеса

Одеський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Бездрабка О.І., розглянувши в порядку письмового провадження адміністративну справу за позовною заявою Товариства з обмеженою відповідальністю "ЕНЕРГО ЄВРОСТАНДАРТ до Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг про скасування постанови,

встановив:

Товариство з обмеженою відповідальністю "ЕНЕРГО ЄВРОСТАНДАРТ" (далі - позивач) звернулося з позовною заявою до Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (далі - відповідач), в якій просить скасувати постанову від 11.08.2021 р. № 1324 "Про накладення штрафу на ТОВ "ЕНЕРГО ЄВРОСТАНДАРТ" за недотримання вимог нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та порушення Ліцензійних умов з постачання електричної енергії споживачу та здійснення заходів державного регулювання".

В обґрунтування позовних вимог зазначає, що 11.08.2021 р. відповідачем за недотримання вимог нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та порушення Ліцензійних умов з постачання електричної енергії споживачу та здійснення заходів державного регулювання винесено постанову № 1324, якою накладено на позивача штраф у розмірі 170 000 грн. Позивач вважає оскаржувану постанову протиправною та такою, що підлягає скасуванню. Вказує, що на виконання рішення від 27.01.2021 р. № 94, 15.07.2021 р. посадовими особами відповідача проведено позапланову виїзну перевірку щодо дотримання суб`єктом господарювання вимог законодавства та ліцензійних умов з постачання електричної енергії споживачу. За її результатами складено Акт від 19.07.2021 р. № 349, з яким позивач не погодився й надав відповідачу додаткові пояснення. Зокрема, наголошує, що відповідач не попередив завчасно про проведення перевірки й відтак позивач не мав можливості заздалегідь підготувати всі необхідні документи, які до того ж мали великий обсяг. Також зазначає, що в Акті перевірки враховані розрахунки тільки за першою версією актів, не враховані за другою; не враховано метод виставлення рахунків взаємозаліку зустрічних однорідних вимог. Рахунки виставляються НЕК "УКРЕНЕРГО" з врахуванням взаємозаліку зустрічних однорідних вимог, в той же час акти нараховуються в повному обсязі. Таким чином, до того часу поки не буде підписано відповідні акти взаємозаліку з обох сторін, то й відобразити коректно суму заборгованості в бухгалтерському обліку не має можливості. ТОВ "ЕНЕРГО ЄВРОСТАНДАРТ" зі свого боку не мало можливості надати комісії з перевірки Управління НКРЕКП у м. Києві та Київській області такі акти, тому що 14.02.2021 р. вони були направлені Укрпоштою до НЕК "УКРЕНЕРГО", проте станом на день подання цих заперечень так і не повернулися підписані з НЕК "УКРЕНЕРГО". При цьому, ТОВ "ЕНЕРГО ЄВРОСТАНДАРТ" не має можливості визначити чи були враховані ці акти НЕК "УКРЕНЕРГО" при розрахунку заборгованості ТОВ "ЕНЕРГО ЄВРОСТАНДАРТ". Крім того, ТОВ "ЕНЕРГО ЄВРОСТАНДАРТ" не має інформації щодо підписання/непідписання та причини не повернення вказаних актів на адресу ТОВ "ЕНЕРГО ЄВРОСТАНДАРТ". Таким чином, ТОВ "ЕНЕРГО ЄВРОСТАНДАРТ" не має можливості відобразити у бухгалтерському обліку фактичні нарахування за жовтень грудень 2020 р., а також січень 2021 року, тому що у ТОВ "ЕНЕРГО ЄВРОСТАНДАРТ" відсутні первинні документи за вказаний період: Акти коригування по врегулюванню небалансів електричної енергії за вказані місяці (друга версія актів), а також підписані акти взаємозаліку. При цьому, з 31.12.2020 р. ТОВ "Енерго Євростандарт" знаходиться у стані "дефолт" та факти купівлі електричної енергії після цієї дати, зокрема в січні 2021 року, у ТОВ "ЕНЕРГО ЄВРОСТАНДАРТ" відсутні. ТОВ "ЕНЕРГО ЄВРОСТАНДАРТ" у липні 2020 року під час участі у процедурі публічних закупівель ТОВ "Оператор системи газопостачання України" не могло жодним чином передбачити можливість такого стрімкого зростання ціни на електричну енергію. Вище описане становище призвело до набуття ТОВ "ЕНЕРГО ЄВРОСТАНДАРТ" стану "дефолтний" та фінансової неможливості ТОВ "ЕНЕРГО ЄВРОСТАНДАРТ" виконувати належним чином свої зобов`язання перед НЕК "УКРЕНЕРГО". При цьому, вина ТОВ "ЕНЕРГО ЄВРОСТАНДАРТ" у виявлених порушеннях відсутня. Позивач вважає свої права порушеними, а постанову відповідача протиправною та такою, що підлягає скасуванню, тому звернувся до суду з даним позовом.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 30.09.2021 р. відкрито провадження в адміністративній справі за правилами спрощеного позовного провадження без виклику учасників справи.

Відповідно до ст.1 Закону України "Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду" № 2825-ІХ, визначено ліквідувати Окружний адміністративний суд міста Києва.

На підставі Порядку передачі судових справ, нерозглянутих Окружним адміністративним судом міста Києва, затвердженого наказом Державної судової адміністрації України від 16.09.2024 р. № 399, акту приймання-передачі від 29.01.2025 р., розпорядження керівника апарату Одеського окружного адміністративного суду № 1 від 03.02.2025 р. "Про здійснення реєстрації та автоматизованого розподілу судових справ, нерозглянутих Окружним адміністративним судом міста Києва" та протоколу автоматизованого розподілу судових справ між суддями від 13.03.2025 р. справа № 640/26777/21 розподілена на суддю Бездрабка О.І.

Ухвалою від 18.03.2025 р. адміністративну справу № 640/26777/21 прийнято до провадження Одеського окружного адміністративного суду; розгляд справи розпочато спочатку за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).

25.03.2025 р. від відповідача надійшов відзив на позовну заяву, згідно якого просить відмовити в задоволенні позову. Вказує на наявності у НКРЕКП повноважень та правових підстав для проведення позапланової перевірки дотримання ТОВ "ЕНЕРГО ЄВРОСТАНДАРТ" дотримання вимог законодавства та Ліцензійних умов провадження господарської діяльності з постачання електричної енергії споживачу, затверджених постановою НКРЕКП від 27.12.2017 р. № 1469. Позивач не наводить жодного належного аргументу щодо нібито не врахування "Пояснень (заперечень)" ТОВ "ЕНЕРГО ЄВРОСТАНДАРТ" до Акту складеного за результатами проведення позапланової виїзної перевірки дотримання суб`єктом господарювання вимог законодавства та ліцензійних умов з постачання електричної енергії споживачу від 19.07.2021 р. № 349 НКРЕКП завчасно опрацьовані та проаналізовані письмові заперечення позивача при прийнятті Постанови № 1324. Разом із тим, врахування або не врахування пояснень викладених у запереченнях позивача, відноситься до внутрішньої компетенції державного органу. Зазначає, що комісія з проведення перевірки, при наданні запиту ТОВ "ЕНЕРГО ЄВРОСТАНДАРТ", керувалась вимогами Закону про НКРЕКП та Порядку № 428 з урахуванням строку проведення позапланової перевірки, визначеному НКРЕКП відповідно до вимог чинного законодавства. Відповідно до частково наданої Ліцензіатом інформації, НКРЕКП встановлено, що ТОВ "ЕНЕРГО ЄВРОСТАНДАРТ" порушило терміни оплати виставлених ОСП рахунків, зокрема: - за 2 декаду серпня 2020 року, рахунок виставлено 28.08.2020 р., термін сплати відповідно до Правил ринку - 01.09.2020 р., сплачено Ліцензіатом 02.09.2020 р.; - за 2 декаду вересня 2020 року, рахунок виставлено 24.09.2020 р., термін сплати відповідно до Правил ринку - 28.09.2020 р., сплачено Ліцензіатом 29.09.2020 р.; - за 2 декаду жовтня 2020 року, рахунок виставлено 25.10.2020р., термін сплати відповідно до Правил ринку- 28.10.2020 р., сплачено Ліцензіатом 04.11.2020 р. Крім того, комісією з проведення перевірки встановлено, що Ліцензіатом не в повному обсязі сплачено за жовтень 2020 року та взагалі не сплачено за листопад, грудень 2020 року та січень 2021 року. Стан розрахунків НЕК "УКРЕНЕРГО" з ТОВ "ЕНЕРГО ЄВРОСТАНДАРТ" по врегулюванню небалансів за період, що перевірявся, відповідно до оборотно-сальдових відомостей по рахунку 361 за період, що перевіряється, наведено в таблиці 14 Акту № 349. Отже, станом на 30.06.2021 р. у, заборгованість ОСП перед ТОВ "ЕНЕРГО ЄВРОСТАНДАРТ", за даними бухгалтерського обліку Ліцензіата, складає 249,45 тис. грн (з ПДВ). Стан розрахунків ТОВ "ЕНЕРГО ЄВРОСТАНДАРТ" з НЕК "УКРЕНЕРГО" по врегулюванню небалансів за період, що перевірявся, відповідно до оборотно-сальдових відомостей по рахунку 631 за період, що перевіряється, наведено в таблиці 15 Акту № 349. Отже, станом на 30.06.2021 р., заборгованість ТОВ "ЕНЕРГО ЄВРОСТАНДАРТ" перед ОСП, за даними бухгалтерського обліку Ліцензіата, складає 10 378,06 тис. грн (з ПДВ). Враховуючи виявлені позаплановою виїзною перевіркою порушення Ліцензіата, НКРЕКП прийнято рішення накласти на Ліцензіата штраф у розмірі 170 000 грн враховуючи значну суму неправомірно виставлених споживачам електричної енергії збитків. Таким чином, Регулятор вважає виваженим рішення про накладення Постановою № 1324 на позивача штрафу у розмірі 170 000 грн, який відповідно до положень п.4 ч.4 ст.77 Закону України "Про ринок електричної енергії" не є максимальним.

Відповідно до ч.5 ст.262 КАС України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Оскільки від сторін не надходило заяв про розгляд справи в судовому засіданні, суд розглядає справу в порядку письмового провадження.

Дослідивши наявні у справі докази, суд приходить до висновку про відмову у задоволенні позовних вимог виходячи з наступного.

Судом встановлено, Товариство з обмеженою відповідальність "ЕНЕРГО ЄВРОСТАНДАРТ" здійснює господарську діяльність за основним КВЕД: 35.14 Торгівля електроенергією, а також виробництво електроенергії, Передача електроенергії, Розподілення електроенергії.

Позивач є учасником ринку електричної енергії та здійснює свою діяльність на підставі ліцензії, виданої згідно з постановою НКРЕКП від 23.08.2019 р. № 1726 "Про видачу ліцензій з постачання електричної енергії споживачу КП "ВОДОКАНАЛ", ТОВ "ЕНЕРГО ЄВРОСТАНДАРТ", ТОВ "ЕНЕРГОНОСІЇ УКРАЇНИ", ПРАТ "МИКОЛАЇВСЬКА ТЕЦ», ТОВ "ПРОМГАЗ АЛЬЯНС", ТОВ "СОЛДІ ІНФІНІТІ" та ТОВ "ЕНЕРГО СЕРВІС ТРЕЙД".

ТОВ "ЕНЕРГО ЄВРОСТАНДАРТ" 28.08.2020 р. за наслідками участі у процедурі публічних закупівель було укладено договір № 20/08-02/ про постачання електричної енергії споживачу з ТОВ "Оператор газотранспортної системи 143967912,00 грн., в т.ч. ПДВ України". Загальна вартість Договору складає 23994652,00 грн. Пунктом 5.1. договору встановлено, що споживач розраховується за електричну енергію за ціною, наведеною в додатку до цього договору. Додатком 1 встановлена ціна 1,231 грн. За 1 кВт*год.

15.09.2020 р. сторонами підписано додаткову угоду №1, відповідно до якої ціна на електричну енергії склала 1,31583грн. за 1КВт*год. (без ПДВ); додаткову угоду №2 від 12.10.2020 року, відповідно до якої ціна електричної енергії складає 1,42063грн. за 1КВт*год. (без ПДВ); додаткову угоду №3 від 30.11.2020року, відповідно до якої ціна електричної енергії складає 1,53591 грн. за 1КВт*за год. (без ПДВ).; додаткову угоду №4 від 24.12.2020 року, відповідно до якої ціна електричної енергії складає 1,60844грн. за 1КВт*за год. (без ПДВ); додаткову угоду №5 від 03.02.2021р., відповідно до якої ціна за електричну енергію складає 1,58961 грн. за 1КВт*год. (без ПДВ).

09.12.2020 р. Головне управління контррозвідувального захисту інтересів держави у сфері економічної безпеки Служби безпеки України направило відповідачу звернення № 8/2/3-6321 щодо систематичних зловживань учасниками ринку, які полягають у штучному накопиченні заборгованості перед НЕК "УКРЕНЕРГО" на балансуючому ринку, а також за надані послуги з передачі електричної енергії магістральними та міждержавними електричними мережами.

17.12.2020 р. ПРИВАТНЕ АКЦІОНЕРНЕ ТОВАРИСТВО "НАЦІОНАЛЬНА ЕНЕРГЕТИЧНА КОМПАНІЯ "УКРЕНЕРГО" направила відповідачу звернення № 01/46343 щодо переліку електропостачальників, які згідно з п.1.7.1 Правил ринку набули статусу "Переддефолтний", які не погасили свою заборгованість за небаланси перед СВБ та які, згідно з п.1 постанови НКРЕКП від 08.04.2020 р. № 766 "Про дії учасників ринку електричної енергії у період дії карантину та обмежувальних заходів, пов`язаних із поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)", не набули статусу "дефолтний".

27.10.2021 р. відповідачем прийнято постанову № 94 "Про проведення позапланових виїзних перевірок дотримання вимог нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та Ліцензійних умов з постачання електричної енергії споживачу", щодо проведення, зокрема, позапланової виїзної перевірки ТОВ "ЕНЕРГО ЄВРОСТАНДАРТ" у частині питань, необхідність перевірки яких стала підставою для здійснення цього заходу.

Згідно з посвідченням на проведення позапланової виїзної перевірки ТОВ "ЕНЕРГО ЄВРОСТАНДАРТ" від 09.07.2021 р. № 401, строк проведення перевірки встановлено з 15.07.2021 по 19.07.2021 р.

15.07.2021 р. комісією з проведення перевірки уповноваженому представнику Ліцензіата (за довіреністю) о 13:00 год. вручено запит від 15.07.2021 р. № 38/295-21 щодо надання необхідних документів комісії з проведення перевірки в строк до 10:00 год. 16.07.2021 р.

Під час проведення перевірки позивачем надало комісії з проведення перевірки всі запитувані документи, крім: рахунків-фактур щодо купівлі електричної енергії для врегулювання небалансів, складених на підставі договору про врегулювання небалансів з НЕК "УКРЕНЕРГО" (№ 1342-01024, дата акцептування 21.11.2019 р.) за грудень 2020 року та січень 2021 року; рахунків-фактур щодо продажу електричної енергії для врегулювання небалансів, складених на підставі договору про врегулювання небалансів з НЕК "УКРЕНЕРГО" (№ 1342-01024, дата акцептування 21.11.2019 р.) за квітень, травень, червень 2020 року - інформацію надано не в повному обсязі, а за період липень-жовтень 2020 року інформацію не надано взагалі.

19.07.2021 р. за результатами проведеної перевірки комісією з перевірки складений Акт № 349, яким встановлено порушення Ліцензіатом вимог законодавства, що регулює функціонування ринку електричної енергії, а саме:

- ч.1 ст.75 Закону України "Про ринок електричної енергії", якою встановлено, що розрахунки за електричну енергію та послуги, що надаються на ринку електричної енергії, між учасниками цього ринку здійснюються в грошовій формі відповідно до укладених договорів у порядку, визначеному цим Законом, правилами ринку, правилами ринку "на добу наперед" та внутрішньодобового ринку;

- п.7.7.3 гл.7.7 розділу VII Правил ринку, затверджених постановою НКРЕКП від 14.03.2018 р.№ 307, яким встановлено, що оплата платіжного документа з банківського рахунку учасника ринку на банківський рахунок АР здійснюється протягом двох банківських днів з дати направлення платіжного документа;

- абз.4 п.9.2 Порядку контролю за дотриманням ліцензіатами, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, законодавства у відповідних сферах та ліцензійних умов від 14.06.2018 р. № 428 (далі - Порядок № 428), яким встановлено обов`язок уповноваженої особи ліцензіата надавати всі необхідні документи, пояснення, довідки, відомості, матеріали з питань, що виникають під час перевірки, у вигляді, наведеному в запиті комісії з перевірки, відповідно до закону у терміни/строки, що відповідають обсягу запитуваної інформації;

- пп.7 п.2.2 Ліцензійних умов у частині обов`язку ліцензіата надавати до НКРЕКП документи (їх копії), інформацію, необхідні для виконання НКРЕКП своїх повноважень та функцій, в обсягах та у строки, встановлені НКРЕКП;

- пп.27 п.2.2 Ліцензійних умов, щодо обов`язку ліцензіата сплачувати своєчасно та в повному обсязі за електричну енергію, куплену на ринку електричної енергії, та послуги, що надаються на ринку електричної енергії.

Позивачем надано відповідачу пояснення, згідно яких "у січні 2021 р. ТОВ "Енерго Євростандарт" отримало Акт від ПрАТ "НЕК "Укренерго" купівлі-продажу електричної енергії для врегулювання небалансів з об`ємом купівлі електричної енергії. 3 31.12.2020 р. ТОВ "Енерго Євростандарт" у стані "дефолт". Зв`язались по телефону з ПрАт "НЕК "Укренерго" з питанням виникнення об`єму, на що вони відповіли, що ці цифри подала їм АТ "Укрзалізниця". Зв`язались з АТ "Укрзалізниця" з тим самим питанням, у відповідь повідомили про помилку, та обіцяли виправити коригуванням за другою версією (фактами) з ПрАТ "НЕК "Укренерго". Акта від АТ "Укрзалізниця" на послугу розподіл, та фактів споживання за січень не отримували."

11.08.2021 р. відповідачем прийнято постанову № 1324 , якою за недотримання вимог нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та порушення Ліцензійних умов, відповідно до пп.11 та 12 ч.1 ст.17, ст.ст.19 та 22 Закону про НКРЕКП та ст.77 Закону України "Про ринок електричної енергії" на Ліцензіата накладено штраф у розмірі 170000 грн. та зобов`язано Ліцензіата :

- у строк до 15.09.2021 р. надати до НКРЕКП та Управління НКРЕКП у м. Києві та Київській області завірені в установленому порядку інформацію та документи, запитувані комісією з проведення перевірки листом від 15.07.2021 р. № 38/295-21, які не було надано ТОВ "ЕНЕРГО ЄВРОСТАНДАРТ" під час проведення позапланової виїзної перевірки;

- у строк до 31.12.2021 р. здійснити у повному обсязі оплату за небаланс електричної енергії та платежів, сформованих ОСП, відповідно до Правил ринку, про що у строк до 15.08.2021 р. письмово повідомити НКРЕКП та Управління НКРЕКП у м. Києві та Київській області з наданням належним чином завірених копій підтвердних документів.

Вважаючи оскаржувану постанову протиправною, позивач звернувся до суду з даною позовною заявою.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам суд виходить з наступних приписів законодавства.

Положеннями ч.2 ст. 19 Конституції України визначено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правовий статус Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, її завдання, функції, повноваження та порядок їх здійснення визначено Законом України "Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг" від 22.09.2016 р. № 1540-VIII (далі - Закон № 1540-VIII).

Частиною 1 ст.1 Закону № 1540-VIII визначено, що Національна комісія, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (далі - Регулятор), є постійно діючим незалежним державним колегіальним органом, метою діяльності якого є державне регулювання, моніторинг та контроль за діяльністю суб`єктів господарювання у сферах енергетики та комунальних послуг.

Згідно ст.3 Закону № 1540-VIII Регулятор здійснює державне регулювання з метою досягнення балансу інтересів споживачів, суб`єктів господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, і держави, забезпечення енергетичної безпеки, європейської інтеграції ринків електричної енергії та природного газу України.

Регулятор здійснює державне регулювання шляхом: 1) нормативно-правового регулювання у випадках, коли відповідні повноваження надані регулятору законом; 2) ліцензування діяльності у сферах енергетики та комунальних послуг; 3) формування цінової і тарифної політики у сферах енергетики та комунальних послуг та реалізації відповідної політики у випадках, коли такі повноваження надані Регулятору законом; 4) державного контролю та застосування заходів впливу; 5) використання інших засобів, передбачених законом.

Основними завданнями Регулятора є: 1) забезпечення ефективного функціонування та розвитку ринків у сферах енергетики та комунальних послуг; 2) сприяння ефективному відкриттю ринків у сферах енергетики та комунальних послуг для всіх споживачів і постачальників та забезпечення недискримінаційного доступу користувачів до мереж/трубопроводів; 3) сприяння інтеграції ринків електричної енергії, природного газу України з відповідними ринками інших держав, зокрема в рамках Енергетичного Співтовариства, співпраці з Радою регуляторів Енергетичного Співтовариства, Секретаріатом Енергетичного Співтовариства та національними регуляторами енергетики інших держав; 4) забезпечення захисту прав споживачів товарів, послуг у сферах енергетики та комунальних послуг щодо отримання цих товарів і послуг належної якості в достатній кількості за обґрунтованими цінами; 5) сприяння транскордонній торгівлі електричною енергією та природним газом, забезпечення інвестиційної привабливості для розвитку інфраструктури; 6) реалізація цінової і тарифної політики у сферах енергетики та комунальних послуг; 7) сприяння впровадженню заходів з енергоефективності, збільшенню частки виробництва енергії з відновлюваних джерел енергії та захисту навколишнього природного середовища; 8) створення сприятливих умов для залучення інвестицій у розвиток ринків у сферах енергетики та комунальних послуг; 9) сприяння розвитку конкуренції на ринках у сферах енергетики та комунальних послуг; 10) інші завдання, передбачені законом.

Частинами 1-3 ст.19 Закону № 1540-VIII передбачено, що Регулятор здійснює державний контроль за дотриманням суб`єктами господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, законодавства у відповідних сферах та ліцензійних умов шляхом проведення планових та позапланових виїзних, а також невиїзних перевірок відповідно до затверджених ним порядків контролю. Перевірка проводиться на підставі рішення Регулятора. Для проведення перевірки створюється комісія з перевірки, що складається не менш як із трьох представників центрального апарату та/або територіальних органів Регулятора.

Згідно ч.4 ст.19 Закону № 1540-VIII під час здійснення державного контролю Регулятор має право: 1) вимагати від суб`єкта господарювання усунення виявлених порушень вимог цього Закону та законів, що регулюють діяльність у сфері енергетики та комунальних послуг, і ліцензійних умов; 2) фіксувати процес здійснення планового або позапланового заходу чи кожну окрему дію засобами аудіо - та відеотехніки, не перешкоджаючи здійсненню такого заходу; 3) вимагати припинення дій, що перешкоджають здійсненню державного контролю; 4) призначати експертизу, одержувати пояснення, довідки, копії документів, відомості з питань, що виникають під час державного контролю; 5) приймати обов`язкові до виконання суб`єктом господарювання, що провадить діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, рішення про усунення виявлених порушень; 6) накладати штрафні санкції та вживати заходів, передбачених законом.

За результатами перевірки складається акт у двох примірниках, який підписується членами комісії з перевірки. Один примірник акта про результати перевірки передається суб`єкту господарювання, діяльність якого перевірялася, або уповноваженій ним особі. Суб`єкт господарювання, діяльність якого перевірялася, має право надати письмові пояснення та обґрунтування щодо проведеної перевірки та/або виявлених порушень у строк до п`яти робочих днів з дня отримання акта про результати перевірки. У разі виявлення порушень акт про результати перевірки вноситься на засідання регулятора, за результатами якого регулятор приймає рішення про застосування до суб`єкта господарювання, що провадить діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, санкції, передбаченої цим Законом. Акт про результати перевірки разом із поясненнями та обґрунтуванням суб`єкта господарювання, діяльність якого перевірялася, підлягає оприлюдненню на офіційному веб-сайті регулятора до розгляду акта на засіданні регулятора.

Абзацом 5 ч.5 ст.19 Закону № 1540-VIII установлено, що у разі виявлення порушень акт про результати перевірки вноситься на засідання регулятора, за результатами якого регулятор приймає рішення про застосування до суб`єкта господарювання, що провадить діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, санкції, передбаченої цим Законом.

Рішення регулятора про застосування санкцій за правопорушення, передбачені цією статтею, може бути прийнято протягом п`яти днів з дня виявлення правопорушення регулятором.

Частинами 2-4 ст.22 Закону № 1540-VIII, що за порушення законодавства у сферах енергетики та комунальних послуг до суб`єктів господарювання, що провадять діяльність у відповідній сфері, регулятор може застосовувати санкції у вигляді: 1) застереження та/або попередження про необхідність усунення порушень; 2) накладення штрафу; 3) зупинення дії ліцензії; 4) анулювання ліцензії.

У разі виявлення порушень законодавства у сферах енергетики та комунальних послуг регулятор розглядає питання відповідальності суб`єкта господарювання, його посадових осіб на своєму засіданні та приймає рішення про застосування до суб`єкта господарювання санкцій та/або застосування адміністративного стягнення до посадової особи такого суб`єкта господарювання. При застосуванні санкцій регулятор має дотримуватися принципів пропорційності порушення і покарання та ефективності санкцій, які мають стримуючий вплив.

Регулятор застосовує штрафні санкції до суб`єктів господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, у розмірах, встановлених цим Законом, законами України "Про ринок електричної енергії", "Про природні монополії", "Про питну воду та питне водопостачання", "Про ринок природного газу", "Про теплопостачання".

Зі змісту наведених правових норм вбачається, що НКРЕКП є органом, уповноваженим здійснювати державний контроль за дотриманням суб`єктами господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, законодавства у відповідних сферах та ліцензійних умов шляхом проведення планових та позапланових виїзних перевірок; у разі виявлення порушень у діях таких суб`єктів, застосовувати до них за результатом проведених перевірок санкції, у тому числі штрафні, виключний перелік яких визначений ст.22 Закону України "Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг", а також здійснювати інші заходи державного регулювання з метою досягнення балансу інтересів споживачів, суб`єктів господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, і держави.

Цей висновок узгоджується з правовою позицією, що міститься, зокрема, у постановах Верховного Суду від 14.03.2019 р. у справі № 826/3880/18, від 28.09.2020 р. у справі № 812/225/17, від 21.04.2021 р. у справі № 480/2675/20, від 26.05.2021 р. у справі № 824/266/20-а, від 08.07.2021 р. у справі № 160/1598/20, від 28.07.2021 р. у справах № 380/744/20 та № 280/160/20, від 13.08.2021 р. у справі № 280/62/20 та від 20.05.2022 р. у справі № 340/370/21.

Судом встановлено, що за результатом проведення позапланової виїзної перевірки позивача НКРЕКП складено акт планової виїзної перевірки від 19.07.2021 р. № 349, у якому зафіксовано порушення нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та ліцензійних умов, зокрема: ч.1 ст.75 Закону України "Про ринок електричної енергії", якою встановлено, що розрахунки за електричну енергію та послуги, що надаються на ринку електричної енергії, між учасниками цього ринку здійснюються в грошовій формі відповідно до укладених договорів у порядку, визначеному цим Законом, правилами ринку, правилами ринку "на добу наперед" та внутрішньодобового ринку; п.7.7.3 гл.7.7 розділу VII Правил ринку, затверджених постановою НКРЕКП від 14.03.2018 р.№ 307, яким встановлено, що оплата платіжного документа з банківського рахунку учасника ринку на банківський рахунок АР здійснюється протягом двох банківських днів з дати направлення платіжного документа; абз.4 п.9.2 Порядку контролю за дотриманням ліцензіатами, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, законодавства у відповідних сферах та ліцензійних умов від 14.06.2018 р.№ 428, яким встановлено обов`язок уповноваженої особи ліцензіата надавати всі необхідні документи, пояснення, довідки, відомості, матеріали з питань, що виникають під час перевірки, у вигляді, наведеному в запиті комісії з перевірки, відповідно до закону у терміни/строки, що відповідають обсягу запитуваної інформації; пп.7 п.2.2 Ліцензійних умов у частині обов`язку ліцензіата надавати до НКРЕКП документи (їх копії), інформацію, необхідні для виконання НКРЕКП своїх повноважень та функцій, в обсягах та у строки, встановлені НКРЕКП; пп.27 п.2.2 Ліцензійних умов, щодо обов`язку ліцензіата сплачувати своєчасно та в повному обсязі за електричну енергію, куплену на ринку електричної енергії, та послуги, що надаються на ринку електричної енергії.

За порушення ліцензійних умов провадження відповідного виду господарської діяльності на ринку електричної енергії, що підлягає ліцензуванню, а також за недотримання вимог нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, п.4 ч.4 ст.77 Закону України "Про ринок електричної енергії" передбачено застосування регулятором штрафу від 5 тисяч до 100 тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян - на суб`єктів господарювання, що провадять господарську діяльність на ринку електричної енергії, що підлягає ліцензуванню.

Частиною 5 ст.77 Закону України "Про ринок електричної енергії" визначено, що при визначенні санкцій за порушення, передбачені цією статтею, регулятор та центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері нагляду (контролю) в галузі електроенергетики, враховують серйозність і тривалість правопорушення, наслідки правопорушення для інтересів ринку електричної енергії та учасників ринку, пом`якшуючі та обтяжуючі обставини.

Зі змісту наведених правових норм вбачається, що санкція п.4 ч.4 ст.77 Закону України "Про ринок електричної енергії" встановлює відповідальність за порушення ліцензійних умов провадження відповідного виду господарської діяльності та надає регулятору право визначати конкретний розмір штрафної санкції у встановлених межах з урахуванням положень частини п`ятої статті 77 цього ж Закону. При цьому саме серйозність порушення ліцензійних умов, наслідки правопорушення для інтересів ринку електричної енергії та учасників ринку враховуються регулятором під час визначення конкретного розміру штрафної санкції.

Як вбачається з матеріалів адміністративної справи, на підставі розгляду Акту № 349 відповідачем складено постанову від 11.08.2021 р. № 1324 "Про накладення штрафу на ТОВ "ЕНЕРГО ЄВРОСТАНДАРТ" за недотримання вимог нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та порушення Ліцензійних умов з постачання електричної енергії споживачу та здійснення заходів державного регулювання". За вищезазначені порушення НКРЕКП застосувала до позивача штрафну санкцію у розмірі 170 тис. грн.

Вирішуючи спір по суті, суд враховує, що враховує, що відповідно до ст.338 Угоди про асоціацію між Україною, з однієї сторони, та Європейським Союзом, Європейським співтовариством з атомної енергії і їхніми державами-членами, з іншої сторони (ратифіковано із заявою Законом № 1678-VII від 16.09.2014 р.) взаємне співробітництво включає, серед іншого, такі сфери, як, зокрема, модернізацію та посилення наявної енергетичної інфраструктури, яка становить спільний інтерес, зокрема енергогенеруючі потужності, цілісність, надійність та безпеку енергетичних мереж, поступову інтеграцію електроенергетичної системи України до європейської електроенергетичної мережі.

Крім того ст.22 Договору про заснування Енергетичного Співтовариства (Україна приєдналась 1 лютого 2011 року) договірні Сторони зобов`язались приймати плани розвитку для приведення своїх секторів енергопродуктів і матеріалів, для транспортування яких використовуються мережі, у відповідність до Загальновживаних Стандартів Європейського Співтовариства.

При цьому ст.23 Договору про заснування Енергетичного Співтовариства також передбачено, що Загальновживані стандарти Європейського Співтовариства стосуються будь-яких стандартів технічних систем, які застосовуються в рамках Європейського Співтовариства та є необхідними для безпечного й ефективного функціонування систем мереж.

На виконання зобов`язань України за Угодою про асоціацію між Україною, з однієї сторони, та Європейським Союзом, Європейським співтовариством з атомної енергії і їхніми державами-членами, з іншої сторони та Договором про заснування Енергетичного Співтовариства прийнято Закон України "Про ринок електричної енергії", який, зокрема, спрямований на імплементацію актів законодавства Енергетичного Співтовариства у сфері енергетики, а саме: Директиви 2009/72/ЄС про спільні правила внутрішнього ринку електричної енергії та про скасування Директиви 2003/54/ЄС; Регламенту (ЄС) 714/2009 стосовно умов доступу до мережі транскордонної передачі електроенергії та яким скасовується Регламент (ЄС) 1228/2003; Директиви 2005/89/ЄС стосовно заходів для забезпечення безпеки інвестування до системи електропостачання та інфраструктури.

Згідно ч.2 ст.3 Закону України "Про ринок електричної енергії" функціонування ринку електричної енергії здійснюється на принципах, зокрема, забезпечення енергетичної безпеки України; забезпечення безпеки постачання електричної енергії споживачам, захисту їхніх прав та інтересів; створення умов безпечної експлуатації об`єктів електроенергетики; енергоефективності та захисту навколишнього природного середовища тощо.

Отже, належне, своєчасне та у повному обсязі виконання всіх вимог нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, а також ліцензійних умов з розподілу електричної енергії спрямовано на забезпечення безперебійної роботи ринку електричної енергії, забезпечення належної якості послуг на ринку електричної енергії, що надаються учасниками ринку. Крім того, належне виконання інвестиційних програм та планів розвитку системи розподілу спрямоване на забезпечення умов безпечної експлуатації об`єктів електроенергетики; енергоефективності та захисту навколишнього природного середовища, а також на виконання міжнародних зобов`язань України.

Аргументуючи позовні вимоги, позивач вказує на порушення відповідачем порядку проведення позапланової виїзної перевірки, зокрема щодо незавчасного попередження про такий захід, що позбавило ТОВ "ЕНЕРГО ЄВРОСТАНДАРТ" можливості належним чином підготувати значний обсяг запитуваної документації.

Суд відхиляє дані доводи, оскільки положеннями Закону № 1540-VIII та Порядку № 428 не передбачено обов`язку Регулятора завчасно (за певний строк) повідомляти ліцензіата про проведення саме позапланової виїзної перевірки, оскільки специфіка цього заходу контролю полягає в оперативному реагуванні на факти порушень законодавства. Так, відповідно до п.4.1. Порядку № 428 про проведення позапланової виїзної перевірки ліцензіат повідомляється у день початку перевірки. В свою чергу, матеріалами справи підтверджується, те, що уповноважений представник позивача отримав запит про надання документів і фактично надав частину з них, що свідчить про обізнаність суб`єкта господарювання з предметом перевірки та реалізацію ним своїх прав.

Також обґрунтовуючи протиправність оскаржуваної постанови, позивач зазначає, що в Акті перевірки не враховано метод взаємозаліку зустрічних однорідних вимог та другу версію актів коригування небалансів. Позивач стверджує, що до моменту повернення підписаних примірників від НЕК "УКРЕНЕРГО" він позбавлений можливості коректно відобразити фактичні нарахування у бухгалтерському обліку.

Суд вважає вказані аргументи безпідставні, оскільки згідно з пп.7 п.2.2 Ліцензійних умов, обов`язок надання повної та достовірної інформації на запит НКРЕКП покладено саме на ліцензіата. Відсутність підписаних актів від контрагента не нівелює обов`язок постачальника електричної енергії вести належний первинний облік власних операцій та здійснювати розрахунки у строки, визначені Правилами ринку. Суд наголошує, що внутрішні господарські відносини позивача з НЕК "УКРЕНЕРГО" та затримки у документообігу між ними не можуть бути правовою підставою для невиконання імперативних вимог нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії.

Крім того, позивач вказує на те, що невиконання зобов`язань зумовлено стрімким зростанням ціни на електричну енергію, яке неможливо було передбачити під час процедури закупівлі, що призвело до фінансової неспроможності товариства та набуття ним статусу "дефолтний", що в свою чергу свідчить про відсутність його вини у вчиненому порушенні.

Суд критично оцінює ці доводи, адже провадження господарської діяльності на ринку електричної енергії здійснюється ліцензіатом на власний ризик. Статус "дефолтний" є наслідком, а не причиною порушення фінансової дисципліни суб`єктом господарювання. Законодавство у сфері енергетики не пов`язує відповідальність за порушення Ліцензійних умов із ринковими коливаннями цін або комерційними прорахунками ліцензіата. Більше того, судом встановлено факти несвоєчасної оплати рахунків ще у серпні-жовтні 2020 року, тобто до моменту настання критичного фінансового стану, про який заявляє позивач, що підтверджує системний характер недотримання платіжної дисципліни.

Окремо позивач наголошує на не співмірності накладеного штрафу та порушення відповідачем принципу пропорційності.

Згідно Рекомендацій Комітету Міністрів Ради Європи № R(80)2 стосовно здійснення адміністративними органами влади дискреційних повноважень, прийнятої Комітетом Міністрів 11 березня 1980 року на 316-й нараді, під дискреційними повноваженнями слід розуміти повноваження, які адміністративний орган, приймаючи рішення, може здійснювати з певною свободою розсуду, тобто, коли такий орган може обирати з кількох юридично допустимих рішень те, яке він вважає найкращим за даних обставин.

Дискреційні повноваження - це сукупність прав та обов`язків органів державної влади та місцевого самоврядування, осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, що надають можливість на власний розсуд визначити повністю або частково вид і зміст управлінського рішення, яке приймається, або можливість вибору на власний розсуд одного з декількох варіантів управлінських рішень, передбачених нормативно-правовим актом, проектом нормативно-правового акта.

У пункті 1.6 Методології проведення антикорупційної експертизи, затвердженої наказом Міністерства юстиції України від 24 квітня 2017 року № 1395/5, дискреційні повноваження визначаються як сукупність прав та обов`язків органів державної влади та місцевого самоврядування, осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, що надають можливість на власний розсуд визначити повністю або частково вид і зміст управлінського рішення, яке приймається, або можливість вибору на власний розсуд одного з декількох варіантів управлінських рішень, передбачених нормативно-правовим актом, проектом нормативно-правового акта.

Здійснюючи судочинство, Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) неодноразово аналізував межі, спосіб та законність застосування дискреційних повноважень національними органами, їх посадовими особами. Зокрема, в рішенні ЄСПЛ від 17 грудня 2004 року у справі "Педерсен і Баадсгаард проти Данії" ("Pedersen and Baadsgaard v. Denmark", заява № 49017/99, пункт 69) зазначено, що, здійснюючи наглядову юрисдикцію, суд, не ставлячи своїм завданням підміняти компетентні національні органи, перевіряє, чи відповідають рішення національних держаних органів, які їх винесли з використанням свого дискреційного права, положенням Конвенції та Протоколів до неї. Суд є правозастосовчим органом та не може підміняти державний орган, рішення якого оскаржується, відміняти замість нього рішення, яке визнається протиправним, приймати інше рішення, яке б відповідало закону, та давати вказівки, які б свідчили про вирішення питань, які належать до компетенції такого суб`єкта владних повноважень.

Разом з тим, у рішенні ЄСПЛ від 2 червня 2006 року у справі "Волохи проти України" (заява № 23543/02) при наданні оцінки повноваженням державних органів суд виходив з декількох ознак, зокрема щодо наявності дискреції. Так, суд вказав, що норма права є "передбачуваною", якщо вона сформульована з достатньою чіткістю, що дає змогу кожній особі - у разі потреби за допомогою відповідної консультації - регулювати свою поведінку. "…надання правової дискреції органам виконавчої влади у вигляді необмежених повноважень було б несумісним з принципом верховенства права. Отже, закон має з достатньою чіткістю визначати межі такої дискреції, наданої компетентним органам, і порядок її здійснення, з урахуванням законної мети даного заходу, щоб забезпечити особі належний захист від свавільного втручання".

Визначаючи у спірних правовідносинах наявність та межі у НКРЕКП дискреційних повноважень, Суд враховує, що ч.1,2 ст.277 Угоди про асоціацію між Україною, з однієї сторони, та Європейським Союзом, Європейським співтовариством з атомної енергії і їхніми державами-членами, з іншої сторони передбачено, що регуляторний орган повинен бути законодавчо відокремленим і функціонально незалежним від будь-якого державного чи приватного суб`єкта господарювання та достатньо вповноважений, щоб гарантувати ефективну конкуренцію і ефективне функціонування ринку. Рішення та процедури, що використовуються регуляторним органом, повинні бути об`єктивними стосовно всіх учасників ринку.

Таким чином, якщо за результатом проведеної у встановленому порядку перевірки НКРЕКП виявлено порушення у діяльності суб`єкта господарювання, то вирішення питання про визначення конкретного розміру санкцій у межах, встановлених частиною четвертою з урахуванням вимог ч.5 ст.77 Закону України "Про ринок електричної енергії" та встановлених судами обставин справи, є дискреційним повноваженням НКРЕКП.

Цей висновок узгоджується з правовою позицією Верховного Суду, викладеною, зокрема, у постановах від 21.04.2021 р. у справі № 480/2675/20 та від 04.05.2022 р. у справі № 620/2718/20.

Суд зазначає, що санкція, передбачена п.4 ч.4 ст.77 Закону України "Про ринок електричної енергії", визначає межі штрафу від 5000 до 100000 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

В ході судового розгляду встановлено та не заперечується сторонами виявлення НКРЕКП під час здійснення позапланової перевірки порушень вимог нормативно-правових актів, що регулюють засади функціонування ринку електричної енергії, та Ліцензійних умов № 932, враховуючи, що порушення на момент розгляду цієї справи не були усунені, з огляду на особливі вимоги, що висуваються до суб`єкта господарювання, що здійснює діяльність на ринку електричної енергії, та підвищену відповідальність цих суб`єктів, застосування до позивача штрафної санкції у розмірі 170 тис. грн. відповідає засадам пропорційності та співмірності, особливо враховуючи суму заборгованості перед Оператором системи передачі та тривалість правопорушення.

Відтак, суд приходить до висновку, що спірна постанова НКРЕКП від 11.08.2021 р. № 1324 "Про накладення штрафу на ТОВ "ЕНЕРГО ЄВРОСТАНДАРТ" за недотримання вимог нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та порушення Ліцензійних умов з постачання електричної енергії споживачу та здійснення заходів державного регулювання" прийнята у межах повноважень та у порядку, визначеному законом.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 21.03.2023 р. у справі № 640/17821/21.

Приписами ч.1 ст.77 КАС України визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача (ч.2 ст.77 КАС України).

Відповідно до ч.1 ст.90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

Суд також враховує позицію Європейського суду з прав людини (в аспекті оцінки аргументів учасників справи у касаційному провадженні), сформовану, зокрема у справах "Салов проти України" (заява № 65518/01; від 06.09.2005 р.; п.89), "Проніна проти України" (18.07.2006 р.; п.23) та "Серявін та інші проти України" (10.02.2010 р.; п.58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча п.1 ст.6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії"; 09.12.1994 р., п.29).

Відповідач належними та допустимими доказами довів правомірність прийняття оскаржуваної постанови, а тому позовні вимоги не підлягають задоволенню.

Керуючись ст.ст.9, 14, 73-78, 90, 139, 143, 242-246, 250, 255, 262 КАС України, суд -

вирішив:

Відмовити у задоволенні позовної заяви Товариства з обмеженою відповідальністю "ЕНЕРГО ЄВРОСТАНДАРТ" (01014, м.Київ, вул.Звіринецька, буд.63, ) до Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (03057, вул.Сім`ї Бродських, буд.19, ) про скасування постанови.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку безпосередньо до Шостого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги в 30-денний строк з дня складання повного судового рішення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо вона не була подана у встановлений строк. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після закінчення апеляційного розгляду справи.

Суддя О.І. Бездрабко