Справа № 120/2519/26
Суддя: Комар Павло Анатолійович
Дата ухвалення: 2026-03-05 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

про повернення позовної заяви

м. Вінниця

05 березня 2026 р. Справа № 120/2519/26

Суддя Вінницького окружного адміністративного суду Комар Павло Анатолійович, розглянувши матеріали позовної заяви за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "ХМІЛЬНИЦЬКЕ" до Одеської митниці про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити дії

ВСТАНОВИВ:

До Вінницького окружного адміністративного суду надійшли матеріали позовної заяви Товариства з обмеженою відповідальністю "ХМІЛЬНИЦЬКЕ" до Одеської митниці про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити дії.

Відповідно до пунктів 1, 3 та 6 частини першої статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), суддя після одержання позовної заяви з`ясовує чи подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 КАС України, та чи немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Ознайомившись із позовною заявою, доходжу висновку, що така підлягає поверненню, виходячи з наступного.

Згідно з частиною другою статті 160 КАС України позовна заява подається в письмовій формі позивачем або особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

Відповідно до частини 1 статті 55 КАС України сторона, третя особа в адміністративній справі, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

Частиною третьою статті 55 КАС України визначено, що юридична особа незалежно від порядку її створення, суб`єкт владних повноважень, який не є юридичною особою, беруть участь у справі через свого керівника, члена виконавчого органу, іншу особу, уповноважену діяти від її (його) імені відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво юридичної особи, суб`єкта владних повноважень), або через представника.

Відповідно до частини 1 статті 57 КАС України представником у суді може бути адвокат або законний представник.

Таким чином системний аналіз вказаних положень дає підстави для висновку, що за загальним правилом представником юридичної особи у адміністративному процесі може бути або її законний представник (тобто керівник чи інша особа яка діє в порядку самопредставництва відповідно до закону, статуту, положення, тощо), або ж адвокат.

При цьому, за приписами частини 4 статті 59 КАС України повноваження адвоката як представника підтверджуються довіреністю; ордером, виданим відповідно до Закону України "Про адвокатуру і адвокатську діяльність"; дорученням органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правничої допомоги, виданим відповідно до Закону України "Про безоплатну правничу допомогу".

Відповідно до частини 7 статті 59 КАС України у разі подання представником заяви по суті справи в електронній формі він може додати до неї довіреність або ордер в електронній формі, на які накладено кваліфікований електронний підпис відповідно до вимог закону та Положення про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положень, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Рада суддів України рішенням від 17.08.2021 № 1845/0/15-21 затвердила Положення про порядок функціонування окремих підсистем Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи (далі-Положення).

Пункт 30 Положення передбачає, що користувач ЄСІТС може уповноважити іншого користувача на вчинення дій із використанням Електронного суду в інтересах довірителя, надавши засобами відповідної підсистеми ЄСІТС такому повіреному довіреність в електронній формі відповідно до вимог процесуального законодавства.

Від імені юридичної особи видавати довіреності в електронній формі мають право особи, зазначені у відомостях Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань щодо такої юридичної особи у графі "Прізвище, ім`я, по батькові, дати обрання (призначення) осіб, що обираються (призначаються) до органу управління такої юридичної особи, уповноважених представляти юридичну особу у правовідносинах з третіми особами, або такі, які мають право вчиняти дії від імені юридичної особи без довіреності, у тому числі підписувати договори та дані про наявність обмежень щодо представництва від імені юридичної особи" (п.33 Положення).

Відповідно до п.34 Положення довіреність в електронній формі, що підтверджує повноваження представника, та електронні документи, на підставі яких відбувалось передоручення прав первинного довірителя (за їх наявності), автоматично додаються до документів, відправлених представником засобами Електронного суду.

Касаційний адміністративний суд у складі Верховного Суду у постанові від 10.02.2022 у справі № 560/11791/21 дійшов висновку про те, що електронне доручення, яке можливо надати за допомогою підсистеми Електронний суд, видається за наявності у відповідної особи довірителя та його представника особистих електронних кабінетів у підсистемі Електронний суд, що передбачає наявність у таких осіб електронного цифрового підпису. Електронне доручення видається лише за умови його підписання електронним ключем довірителем за допомогою алгоритмів, визначених у підсистемі Електронний суд. Надалі таке електронне доручення автоматично додається до позовної заяви, яка подана представником від імені довірителя через підсистему Електронний суд, при цьому у користувачів відсутня можливість будь-яким чином впливати на зміст та вигляд такого електронного доручення, тобто воно формується підсистемою Електронний суд самостійно, відповідно до обраного обсягу повноважень представника.

У постанові від 30.06.2021 у справі № 380/830/21 Касаційний адміністративний суд у складі Верховного Суду зазначав, що особливості подання до суду довіреності для цілей підтвердження повноважень представника у разі звернення до суду в електронній формі встановлені у частині сьомій статті 59 Кодексу адміністративного судочинства України та пункті 9 Положення про АСДС, зі змісту яких слідує, що учасник справи може уповноважити представника на подання документів від свого імені шляхом формування, підписання та направлення до підсистеми Електронний суд електронного доручення за формою, установленою адміністратором системи, примірник якого додається підсистемою до кожного відправленого (підписаного) представником документу автоматично.

Таким чином, у випадку звернення до суду через підсистему "Електронний Суд" суди мають перевіряти, чи дотримано учасниками справи правила створення електронного доручення, зокрема чи було його сформовано через електронний кабінет тієї особи, від імені якої подається процесуальний документ.

Як з`ясовано судом, дана позовна заява сформована в системі «Електронний Суд» та подана до Вінницького окружного адміністративного суду від імені Товариства з обмеженою відповідальністю "ХМІЛЬНИЦЬКЕ" Семком Юрієм Анатолійовичем, який зазначений як представник позивача.

До позовної заяви додано електронний документ Довіреність у порядку передоручення від 15.11.2023, згідно якої Рябчук Анатолій Олександрович, який згідно з витягу з ЄДР є керівником Товариства з обмеженою відповідальністю "ХМІЛЬНИЦЬКЕ", уповноважив, в порядку передоручення, Семка Юрія Анатолійовича представляти інтереси позивача в судах.

Здійснюючи перевірку відповідних прав звернення від імені Товариства з обмеженою відповідальністю "ХМІЛЬНИЦЬКЕ", судом направлено запит до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, з відповіді на який вбачається, що керівником відповідної військової частини та особою, яка може вчиняти дії від імені даної юридичної особи дійсно є Рябчук Анатолій Олександрович.

Однак з цього приводу суд наголошує, що за загальним правилом, визначеним у частині 1 статті 57 КАС України, представником юридичної особи у суді може бути або адвокат або законний представник.

Втім до позовної заяви не додано жодних доказів про те, що Семко Юрій Анатолійович представляє інтереси позивача за довіреністю як адвокат, або ж діє в порядку самопредставництва (як особа, яка відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) вправі представляти інтереси без окремого доручення).

Додаткових доказів на підтвердження захисту інтересів Семком Юрієм Анатолійовичем у Вінницькому окружному адміністративному суді Товариства з обмеженою відповідальністю "ХМІЛЬНИЦЬКЕ" - не надано.

Суд вважає, що положення частини 2 статті 57 КАС України в даному випадку застосуванню не підлягають, оскільки дана справа виходячи із характеру спірних правовідносин, сторін та предмету доказування не є справою незначної складності в розумінні частини 6 статті 12 КАС України, в якій представником може бути фізична особа на підставі довіреності.

Отже, підсумовуючи викладене суд зазначає, що належним представником позивача, як юридичної особи, у цій справі може бути або його законний представник або ж адвокат. Проте жодних доказів які б підтверджували, що особа якою подана та підписана дана позовна заява відповідає таким умовам, - до позовної заяви надано не було.

Згідно пунктом 3 частини 4 статті 169 КАС України позовна заява повертається позивачеві, якщо позов подано особою, яка не має адміністративної процесуальної дієздатності, не підписано або підписано особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано.

З огляду на викладене, оскільки повноваження Семка Юрія Анатолійовича на представництво інтересів позивача у цій справі у Вінницькому окружному адміністративному суді належним чином не підтверджено, а тому наявні підстави для повернення позовної заяви позивачеві.

Додатково суд звертає увагу на те, що в силу положень частини восьмої статті 169 КАС України повернення позовної заяви з огляду на підписання її особою, повноваження якої не підтверджені на здійснення представництва належним чином, не є порушенням права на доступ до суду в розумінні норм Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та практики Європейського суду з прав людини, оскільки не позбавляє позивача права на повторне звернення до суду у належному (встановленому законом) порядку.

Таким чином позивач вправі повторно звернутися до суду з відповідним позовом або в порядку самопредставництва або через свого представника (адвоката), надавши належні докази на підтвердження повноважень на таке представництво.

За правилами, передбаченими частинами п`ятою та шостою статті 169 КАС України суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи без розгляду не пізніше п`яти днів з дня її надходження або з дня закінчення строку на усунення недоліків. Про повернення позовної заяви суд постановляє ухвалу.

Керуючись ч. 4 ст. 169, ст.ст. 248, 256 КАС України, -

УХВАЛИВ:

1. Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "ХМІЛЬНИЦЬКЕ" до Одеської митниці про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити дії разом з доданими до неї матеріалами повернути особі, яка її подала.

2. Копію ухвали невідкладно надіслати особі, яка подала позовну заяву.

Ухвала набирає законної сили в порядку, визначеному ст. 256 КАС України.

Відповідно до ст. 295 КАС України, апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було проголошено скорочене (вступну та резолютивну частини) рішення (ухвалу) суду або якщо розгляд справи здійснювався в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Комар Павло Анатолійович