Справа № 640/28692/20
Суддя: Боднарюк Олег Васильович
Дата ухвалення: 2026-03-03 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЧЕРНІВЕЦЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 березня 2026 р. м. Чернівці Справа № 640/28692/20

Чернівецький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Боднарюка О.В., розглянувши в порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "СВП Плюс" до Головного управління Держпродспоживслужби в Київській області, про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії, -

В С Т А Н О В И В:

Товариство з обмеженою відповідальністю "СВП Плюс" (далі - позивач), звернулось в суд з позовом до Головного управління Держпродспоживслужби в Київській області, (далі - відповідач), третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача ОСОБА_1 , в якому просить:

- скасувати припис №28 від 02 листопада 2020 року Головного управління Держпродспоживслужби в Київській області;

- здійснити розподіл судових витрат.

АРГУМЕНТИ УЧАСНИКІВ СПРАВИ.

1. В обґрунтування позовних вимог зазначено, що у зв`язку із зверненням громадянина ОСОБА_1 посадовими особами відповідача проведено перевірку діяльності ТОВ "СВП Плюс" щодо дотримання вимог законодавства про захист прав споживачів, за результатами якої складено акт №10-05.3/000178 від 26.10.2020. В ході перевірки встановлено відсутність необхідної, доступної, достовірної та своєчасної інформації про продукцію, що забезпечує можливість її свідомого і компетентного вибору. Продавцем не виконано зобов`язання, визначені нормативно-правовими актами, а саме: під час продажу товару не надано достовірну та своєчасну інформацію про основні властивості продукції та реалізовано товар (телевізор), що не має відповідного маркування, що призвело до придбання cпоживачем товару, який на момент продажу не мав потрібних споживчих властивостей та унеможливило його використання за призначенням.

Враховуючи виявлені порушення вимог законодавства про дотримання прав споживачів, відповідачем відносно позивача був винесений оскаржуваний припис №28 від 02.11.2020, яким зобов`язано позивача припинити порушення законодавства про захист прав споживачів та задовольнити законні вимоги споживача шляхом розірвання договору та відшкодування збитків.

Позивач, не погоджуючись із винесеним приписом, вказує на його безпідставність з огляду на порушення порядку його винесення. Також наголошував, що припис підлягає скасуванню у зв`язку із відсутністю порушень законодавства зі сторони позивача, оскільки права споживача не були порушені.

2. Представник відповідача заперечував проти позовних вимог з підстав, викладених у відзиві, зокрема посилаючись на те, що на момент продажу товару позивач зобов`язаний був перевірити споживчі властивості телевізора, провести роботи по введенню щодо того чи працюють встановлені програми на території України. Цього не було зроблено, і саме тому покупець не зміг використовувати товар за призначенням. Зазначене, на думку представника відповідача підтверджує, що покупець в даному випадку має законне право на повернення коштів у відповідності до ст. 15 Закону України «Про захист прав споживачів».

3. Представником позивача надано відповідь на відзив, в якому останній заперечував щодо доводів відповідача, викладених у відзиві, та просив задовольнити позовні вимоги у повному обсязі.

4. Третя особа на стороні відповідача не скористалася своїм правом на подання до суду письмових пояснень.

ПРОЦЕСУАЛЬНІ ДІЇ В СПРАВІ.

1. Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 19.11.2020 заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "СВП Плюс" про вжиття заходів забезпечення адміністративного позову повернуто заявнику без розгляду.

2. Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 23.11.2020 відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін.

3. Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 26.11.2020 відмовлено Товариству з обмеженою відповідальністю "СВП Плюс" про вжиття заходів забезпечення адміністративного позову.

4. На виконання положень п.2 розділу ІІ Прикінцевих та перехідних положень Закону України "Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду" №2825-ІХ та відповідно Порядку передачі судових справ нерозглянутих Окружним адміністративним судом м. Києва, затвердженого наказом ДСА України від 16.09.2024 №399 до Чернівецького окружного адміністративного суду скерована дана адміністративна справа.

5. Відповідно до автоматизованого розподілу судової справи між суддями Чернівецького окружного адміністративного суду від 06.03.2025, адміністративну справу передано на розгляд головуючому судді Боднарюку О.В.

6. Ухвалою Чернівецького окружного адміністративного суду від 06.03.2025 прийнято до свого провадження адміністративну справу та призначено її до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами.

ВСТАНОВЛЕНІ СУДОМ ОБСТАВИНИ ТА ВІДПОВІДНІ ПРАВОВІДНОСИНИ.

1. 16.10.2020 громадянин ОСОБА_1 звернувся із скаргою до Головного управління Держпродспоживслужби в Київській області, в якій зазначено, що 02.08.2020 в магазині «Територія твоєї техніки» він придбав телевізор Kivi 24HR50GR, серійний номер Kivi6462. Працівники магазину під час купівлі телевізору запевняли його, що це товар вітчизняного виробника, а тому не виникатиме проблем з використанням ютубу та інтернету. Після придбання товару телевізор не задовольнив ОСОБА_1 із-за проблем виходу в інтернет та неможливого підключення до ютуб каналу, а тому не може бути використаний за призначенням, оскільки програмне забезпечення придбаного телевізору не передбачене у використанні на території України. На вимогу ОСОБА_1 про повернення коштів за товар або обміну на інший, працівники магазину повідомили про необхідність направлення товару на огляд до сервісного центру для висновку, внаслідок чого було оформлено обліково-технічну картку, а товар був направлений до сервісного центру. В подальшому ОСОБА_1 звертався до магазину із вимогою повідомити, коли вирішиться його питання про повернення коштів або обмін товару та скільки часу йому прийдеться чекати відповіді сервісного центру, на що адміністратор магазину повідомив, щоб він звернувся через декілька днів або зателефонував. Оскільки вказана ситуація не була вирішена, ОСОБА_1 відчував себе приниженим та виснаженим. За таких обставин, ОСОБА_1 звернувся до відповідача, як державного органу, який забезпечує реалізацію державної політики у сфері здійснення держаного нагляду (контролю) за дотриманням законодавства про захист прав споживачів з вимогою розібратися в даній ситуації та захистити його законні права як споживача.

2. Головне управління Держпродспоживслужби в Київській області звернулося до Департаменту захисту споживачів Держпродспоживслужби із заявою від 19.10.2020 про погодження на позаплановий захід зі здійснення державного нагляду (контролю) ТОВ "СВП Плюс" на підставі звернення громадянина ОСОБА_1 від 16.10.2020.

3. Листом від 23.10.2020 №15.5-10/2/16012 Держпродспоживслужба погодила проведення позапланового заходу зі здійснення державного нагляду (контролю) ТОВ "СВП Плюс" на підставі звернення громадянина ОСОБА_1 від 16.10.2020.

4. Наказом Головного управління Держпродспоживслужби в Київській області від 26.10.2020 №4544-ОД «Про здійснення позапланового заходу державного нагляду (контролю)» наказано здійснити позапланову перевірку ТОВ "СВП Плюс" в період з 26.10.2020-29.10.2020 на предмет дотримання вимог законодавства про захист прав споживачів.

5. Згідно вказаного вище наказу та направлення (посвідчення) на проведення заходу від 26.10.2020 №3532 посадовими особами Головного управління Держпродспоживслужби в Київській області було проведено позаплановий захід державного нагляду (контролю) ТОВ "СВП Плюс" щодо додержання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері захисту прав споживачів.

6. За результатами проведеного позапланового заходу державного нагляду (контролю) ТОВ "СВП Плюс" було складено акт від 26.10.2020 №10-05.3/000178, згідно якого виявлено порушення суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері захисту прав споживачів, що виразилось у відсутності необхідної, доступної, достовірної та своєчасної інформації про продукцію, яка забезпечує можливість її свідомого і компетентного вибору. Продавцем не виконано зобов`язання, визначені нормативно-правовими актами, а саме: під час продажу товару не надано достовірну та своєчасну інформацію про основні властивості продукції та реалізовано товар (телевізор), що не має відповідного маркування, що призвело до придбання споживачем товару, який на момент продажу не мав потрібних споживчих властивостей та унеможливило його використання за призначенням.

7. ТОВ "СВП Плюс" направило на адресу Головного управління Держпродспоживслужби в Київській області письмові пояснення від 26.10.2020 №2/26/09-20 щодо перевірки за скаргою ОСОБА_1 , в яких наголошувало та просило врахувати, що споживач має право отримати товар після здійсненого гарантійного обслуговування за обліково-технічною картою у магазині, а тому права споживача при зверненні до ТОВ "СВП Плюс" не були порушені.

8. 02.11.2020 начальником Головного управління Держпродспоживслужби в Київській області на підставі акту №10-05.3/000178 від 26.10.2020 винесено припис №28 «Про припинення порушень прав споживачів», згідно якого керівнику ТОВ "СВП Плюс" приписано припинити порушення законодавства про захист прав споживачів та задовольнити законні вимоги громадянина ОСОБА_1 , шляхом розірвання договору та відшкодування збитків.

9. Не погоджуючись із винесеним приписом, позивач звернувся до суду за захистом своїх порушених прав та законних інтересів.

ДО ВКАЗАНИХ ПРАВОВІДНОСИН СУД ЗАСТОСОВУЄ НАСТУПНІ ПОЛОЖЕННЯ ЗАКОНОДАВСТВА ТА РОБИТЬ ВИСНОВКИ ПО СУТІ СПОРУ.

1. Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначаються Законом України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності».

2. Частиною 1 статті 4 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» визначено, що державний нагляд (контроль) здійснюється за місцем провадження господарської діяльності суб`єкта господарювання або його відокремлених підрозділів, або у приміщенні органу державного нагляду (контролю) у випадках, передбачених законом.

Згідно з приписами частини 1 статті 6 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» підставою для здійснення позапланових заходів є звернення фізичної особи (фізичних осіб) про порушення, що спричинило шкоду її (їхнім) правам, законним інтересам, життю чи здоров`ю, навколишньому природному середовищу чи безпеці держави, з додаванням документів чи їх копій, що підтверджують такі порушення (за наявності). Позаплановий захід у такому разі здійснюється територіальним органом державного нагляду (контролю) за наявністю погодження центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу.

Частинами 1-2 статті 7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» для здійснення планового або позапланового заходу орган державного нагляду (контролю) видає наказ (рішення, розпорядження), який має містити найменування суб`єкта господарювання, щодо якого буде здійснюватися захід, та предмет перевірки.

На підставі наказу (рішення, розпорядження) оформляється посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю), яке підписується керівником органу державного нагляду (контролю) (головою державного колегіального органу) або його заступником (членом державного колегіального органу) із зазначенням прізвища, ім`я та по батькові і засвідчується печаткою.

Згідно частини 3 статті 7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» у посвідченні (направленні) на проведення заходу зазначаються: найменування органу державного нагляду (контролю), що здійснює захід; найменування суб`єкта господарювання та/або його відокремленого підрозділу або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи - підприємця, щодо діяльності яких здійснюється захід; місцезнаходження суб`єкта господарювання та/або його відокремленого підрозділу, щодо діяльності яких здійснюється захід; номер і дата наказу (рішення, розпорядження), на виконання якого здійснюється захід; перелік посадових осіб, які беруть участь у здійсненні заходу, із зазначенням їх посади, прізвища, ім`я та по батькові; дата початку та дата закінчення заходу; тип заходу (плановий або позаплановий); форма заходу (перевірка, ревізія, обстеження, огляд, інспектування тощо); підстави для здійснення заходу; предмет здійснення заходу; інформація про здійснення попереднього заходу (тип заходу і строк його здійснення).

Відповідно до частини 6 статті 7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» за результатами здійснення планового або позапланового заходу посадова особа органу державного нагляду (контролю) складає акт, який повинен містити такі відомості: дату складення акта; тип заходу (плановий або позаплановий); форма заходу (перевірка, ревізія, обстеження, огляд тощо); предмет державного нагляду (контролю); найменування органу державного нагляду (контролю), а також посаду, прізвище, ім`я та по батькові посадової особи, яка здійснила захід; найменування юридичної особи або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи - підприємця, щодо діяльності яких здійснювався захід.

На підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу (частина 7 статті 7 Закону).

Припис - обов`язкова для виконання у визначені строки письмова вимога посадової особи органу державного нагляду (контролю) суб`єкту господарювання щодо усунення порушень вимог законодавства. Припис не передбачає застосування санкцій щодо суб`єкта господарювання. Припис видається та підписується посадовою особою органу державного нагляду (контролю), яка здійснювала перевірку (частина 8 статті 7 Закону).

3. Нормативним актом, який регулює відносини між споживачами товарів, робіт і послуг та виробниками і продавцями товарів, виконавцями робіт і надавачами послуг різних форм власності, визначено права споживачів, а також механізм їх захисту та основи реалізації державної політики у сфері захисту прав споживачів, являється Закон України «Про захист прав споживачів» від 12 травня 1991 року №1023-XII, у редакції чинній на момент виникнення спірних правовідносин (далі Закон №1023-XII).

Згідно приписів статті 1 Закону №1023-XII гарантійний строк - строк, протягом якого виробник (продавець, виконавець або будь-яка третя особа) бере на себе зобов`язання про здійснення безоплатного ремонту або заміни відповідної продукції у зв`язку з введенням її в обіг; належна якість товару, роботи або послуги - властивість продукції, яка відповідає вимогам, встановленим для цієї категорії продукції у нормативно-правових актах і нормативних документах, та умовам договору із споживачем; недолік - будь-яка невідповідність продукції вимогам нормативно-правових актів і нормативних документів, умовам договорів або вимогам, що пред`являються до неї, а також інформації про продукцію, наданій виробником (виконавцем, продавцем); належна якість товару, роботи або послуги - властивість продукції, яка відповідає вимогам, встановленим для цієї категорії продукції у нормативно-правових актах і нормативних документах, та умовам договору із споживачем.

Відповідно до частини 1 статті 5 Закону №1023-XII держава забезпечує споживачам захист їх прав, надає можливість вільного вибору продукції, здобуття знань і кваліфікації, необхідних для прийняття самостійних рішень під час придбання та використання продукції відповідно до їх потреб, і гарантує придбання або одержання продукції іншими законними способами в обсязі, що забезпечує рівень споживання, достатній для підтримання здоров`я і життєдіяльності.

Продавець (виробник, виконавець) зобов`язаний передати споживачеві продукцію належної якості, а також надати інформацію про цю продукцію (частина 1 статті 6 Закону №1023-XII).

Згідно частини 1 статті 8 Закону №1023-XII у разі виявлення протягом встановленого гарантійного строку недоліків споживач, в порядку та у строки, що встановлені законодавством, має право вимагати: 1) пропорційного зменшення ціни; 2) безоплатного усунення недоліків товару в розумний строк; 3) відшкодування витрат на усунення недоліків товару.

Частиною 3 статті 8 Закону №1023-XIІ врегульовано, що вимоги споживача, встановлені частиною першою цієї статті, пред`являються на вибір споживача продавцеві за місцем купівлі товару, виробникові або підприємству, що задовольняє ці вимоги за місцезнаходженням споживача. Споживач має право пред`явити одну з вимог, передбачених частиною першою цієї статті, а в разі її невиконання заявити іншу вимогу, передбачену частиною першою цієї статті.

Приписами частини 9 статті 8 Закону №1023-XII передбачено, що при пред`явленні споживачем вимоги про безоплатне усунення недоліків товару вони повинні бути усунуті протягом чотирнадцяти днів з дати його пред`явлення або за згодою сторін в інший строк.

На письмову вимогу споживача на час ремонту йому надається (з доставкою) товар аналогічної марки (моделі, артикулу, модифікації) незалежно від моделі. Для цього продавець, виробник (підприємство, що задовольняє вимоги споживача, встановлені частиною першою цієї статті) зобов`язані створювати (мати) обмінний фонд товарів. Перелік таких товарів визначається Кабінетом Міністрів України.

За кожний день затримки виконання вимоги про надання товару аналогічної марки (моделі, артикулу, модифікації) та за кожний день затримки усунення недоліків понад установлений строк (чотирнадцять днів) споживачеві виплачується неустойка відповідно в розмірі одного відсотка вартості товару.

При усуненні недоліків шляхом заміни комплектуючого виробу або складової частини товару, на які встановлено гарантійні строки, гарантійний строк на новий комплектуючий виріб і складову частину обчислюється починаючи від дня видачі споживачеві товару після ремонту.

Частиною 1 статті 9 Закону №1023-XII врегульовано, що споживач має право обміняти непродовольчий товар належної якості на аналогічний у продавця, в якого він був придбаний, якщо товар не задовольнив його за формою, габаритами, фасоном, кольором, розміром або з інших причин не може бути ним використаний за призначенням.

Споживач має право на обмін товару належної якості протягом чотирнадцяти днів, не рахуючи дня купівлі, якщо триваліший строк не оголошений продавцем.

Обмін товару належної якості провадиться, якщо він не використовувався і якщо збережено його товарний вигляд, споживчі властивості, пломби, ярлики, а також розрахунковий документ, виданий споживачеві разом з проданим товаром, або відтворений на дисплеї програмного реєстратора розрахункових операцій (дисплеї пристрою, на якому встановлений програмний реєстратор розрахункових операцій) QR-код, що дає змогу споживачеві здійснювати його зчитування та ідентифікацію з розрахунковим документом за структурою даних, що в ньому містяться, або надісланий електронний розрахунковий документ на наданий споживачем абонентський номер чи адресу електронної пошти.

Згідно частини 1 статті 15 Закону №1023-XII споживач має право на одержання необхідної, доступної, достовірної та своєчасної інформації про продукцію, що забезпечує можливість її свідомого і компетентного вибору. Інформація повинна бути надана споживачеві до придбання ним товару чи замовлення роботи (послуги). Інформація про продукцію не вважається рекламою.

Інформація про продукцію повинна містити:

1) назву товару, найменування або відтворення знака для товарів і послуг, за якими вони реалізуються; 3) дані про основні властивості продукції, номінальну кількість (масу, об`єм тощо), умови використання; 4) відомості про вміст шкідливих для здоров`я речовин, які встановлені нормативно-правовими актами, та застереження щодо застосування окремої продукції, якщо такі застереження встановлені нормативно-правовими актами;5) позначку про наявність у складі продукції генетично модифікованих організмів; 6) дані про ціну (тариф), умови та правила придбання продукції; 6-1) виробник (продавець) у разі виявлення недостовірної інформації про продукцію (якщо вона не шкодить життю, здоров`ю або майну споживача) протягом тижня вилучає цю продукцію з продажу та приводить інформацію про неї у відповідність, якщо законом чи відповідним технічним регламентом не встановлено інший порядок дій виробника (продавця) у таких випадках; 7) дату виготовлення; 8) відомості про умови зберігання; 9) гарантійні зобов`язання виробника (виконавця); 10) правила та умови ефективного і безпечного використання продукції; 11) строк придатності (строк служби) товару (наслідків роботи), відомості про необхідні дії споживача після їх закінчення, а також про можливі наслідки в разі невиконання цих дій; 12) найменування та місцезнаходження виробника (виконавця, продавця) і підприємства, яке здійснює його функції щодо прийняття претензій від споживача, а також проводить ремонт і технічне обслуговування.

Інформація про послуги, пов`язані з концертною, гастрольно-концертною, конкурсною, фестивальною діяльністю, повинна містити дані про використання чи невикористання виконавцями музичних творів фонограм власного вокального, інструментального, вокально-інструментального виконання музичного твору з музичним супроводом або без нього чи фонограм музичного супроводу до власного вокального, інструментального, вокально-інструментального виконання музичного твору.

Стосовно продукції, яка за певних умов може бути небезпечною для життя, здоров`я споживача та його майна, навколишнього природного середовища, виробник (виконавець, продавець) зобов`язаний довести до відома споживача інформацію про таку продукцію і можливі наслідки її споживання (використання).

Нормативно-правовими актами, в тому числі технічними регламентами, можуть бути встановлені додаткові вимоги до змісту інформації про продукцію. У разі якщо нормативно-правовими актами, у тому числі технічними регламентами, встановлено спеціальні вимоги до змісту інформації про певні види продукції, положення цієї частини застосовуються у частині, що не охоплюється такими спеціальними вимогами.

Інформація споживачеві повинна надаватися згідно із законодавством про мови.

У відповідності до вимог частини 7 статті 15 Закону №1023-XII у разі коли надання недоступної, недостовірної, неповної або несвоєчасної інформації про продукцію та про виробника (виконавця, продавця) спричинило:

1) придбання продукції, яка не має потрібних споживачеві властивостей, - споживач має право розірвати договір і вимагати відшкодування завданих йому збитків;

2) неможливість використання придбаної продукції за призначенням - споживач має право вимагати надання у прийнятно короткий, але не більше місяця, строк належної інформації. Якщо інформацію в обумовлений строк не буде надано, споживач має право розірвати договір і вимагати відшкодування збитків;

3) заподіяння шкоди життю, здоров`ю або майну споживача - споживач має право пред`явити продавцю (виробнику, виконавцю) вимоги, передбачені законом, а також вимагати відшкодування збитків, завданих природним об`єктам, що перебувають у його володінні на праві власності або на інших підставах, передбачених законом чи договором.

Пунктом 5 частини 1 статті 21 Закону №1023-XII передбачено, що крім інших випадків порушень прав споживачів, які можуть бути встановлені та доведені виходячи з відповідних положень законодавства у сфері захисту прав споживачів, вважається, що для цілей застосування цього Закону та пов`язаного з ним законодавства про захист прав споживачів права споживача вважаються в будь-якому разі порушеними, якщо будь-яким чином (крім випадків, передбачених законом) обмежується право споживача на одержання необхідної, доступної, достовірної та своєчасної інформації про відповідну продукцію.

4. Постановою Кабінету Міністрів України від 11.04.2002 №506 затверджено Порядок гарантійного ремонту (обслуговування) або гарантійної заміни технічно складних побутових товарів (далі Порядок №506, у редакції спірних правовідносин).

Згідно пункту 1 Порядку №506 цей Порядок визначає відносини між споживачами, які придбавають технічно складні побутові товари для власних побутових потреб (далі - споживачі), та їх виробниками, продавцями і виконавцями робіт з гарантійного ремонту (обслуговування) або гарантійної заміни товарів (далі - виконавець).Взаємовідносини виробника, продавця, виконавця визначаються відповідними договорами.

Пунктом 2 Порядку №506 передбачено, що до технічно складних побутових товарів належать непродовольчі товари широкого вжитку (прилади, машини, устаткування та інші), які складаються з вузлів, блоків, комплектуючих виробів, відповідають вимогам нормативних документів, мають технічні характеристики, супроводжуються експлуатаційними документами і на які встановлено гарантійний термін.

Згідно пункту 15 Порядку №506 під час продажу товару, який підлягає гарантійному ремонту (обслуговуванню) або гарантійній заміні, продавець зобов`язаний: у присутності споживача здійснити перевірку споживчих властивостей товару, наявності експлуатаційних документів, у тому числі гарантійного талона та відривних талонів на гарантійне обслуговування, комплектності товару, зазначеної в експлуатаційних документах; поінформувати споживача про правила користування товаром; заповнити відповідні розділи гарантійного і відривного талонів на гарантійне обслуговування; видати споживачеві розрахунковий документ (квитанцію, товарний, касовий чек чи інший документ, що засвідчує факт купівлі товару).

Якщо товар потребує проведення робіт з введення в експлуатацію, продавець зобов`язаний надати споживачеві відповідну інформацію або забезпечити виконання таких робіт.

У разі виявлення недоліків чи фальсифікації товару протягом гарантійного терміну споживач має право в установленому порядку за своїм вибором вимагати від продавця або виробника: безоплатного усунення недоліків або відшкодування витрат на їх виправлення споживачем чи третьою особою; заміни на товар аналогічної марки (моделі, артикулу, модифікації) належної якості; відповідного зменшення його купівельної ціни; заміни на такий же товар іншої марки (моделі, артикулу, модифікації) з відповідним перерахуванням купівельної ціни; розірвання договору купівлі-продажута відшкодування заподіяних збитків.

Вимоги споживача, встановлені цим пунктом, пред`являються за вибором споживача продавцеві за місцем купівлі товару, виробникові або підприємству, що виконує його функції, за місцем знаходження споживача у формі письмової заяви.

5. Наказом Міністерства економіки України від 19.04.2007 №104, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 08 листопада 2007 р. за № 1257/14524, затверджено Правила роздрібної торгівлі непродовольчими товарами (далі Правила №104, у редакції спірних правовідносин).

Пунктами 9, 13 та 15 розділу І Правил №104 передбачено, що до подання товарів у торговельний (демонстраційний) зал працівники суб`єкта господарювання проводять підготовку товарів до продажу (розпакування, перевірка цілісності індивідуальної упаковки, пломб підприємства-виробника, наявності маркувальних даних і якості, чищення, прасування, перевірка наявності інструкцій з експлуатації, технічних паспортів, гарантійних талонів, комплектність виробів, перевірка роботи в дії тощо).

У торговельному (демонстраційному) залі мають бути виставлені наявні в суб`єкта господарювання товари або їх зразки в повному асортименті.

Забороняється продаж товарів, що не мають відповідного маркування, належного товарного вигляду, на яких строк придатності не зазначено або зазначено з порушенням вимог нормативно-правових актів, строк придатності яких минув, а також тих, що надійшли без документів, передбачених законодавством, зокрема, які засвідчують їх якість та безпеку.

Під час продажу непродовольчих товарів вітчизняного та іноземного виробництва працівники суб`єкта господарювання зобов`язані надати споживачам необхідну, доступну, достовірну та своєчасну інформацію в супровідній документації, що додається до продукції, на етикетці, а також у маркуванні чи іншим способом (у доступній наочній формі), прийнятим для окремих видів товарів, щодо: назви товару, найменування або відтворення знака для товарів і послуг, за якими вони реалізуються; основних властивостей товару, номінальної кількості (маси, об`єму тощо), умов використання; вмісту шкідливих для здоров`я речовин, що встановлені нормативно-правовими актами, та застереження щодо застосування окремих товарів, якщо такі застереження встановлені нормативно-правовими актами; наявності у складі продукції генетично модифікованих організмів; ціни (тарифу), умов та правил придбання товару; дати виготовлення; умов зберігання; гарантійних зобов`язань виробника (виконавця); правил та умов ефективного і безпечного використання товару; строку придатності (строку служби) товару, необхідних дій споживача після його закінчення, а також можливих наслідків в разі невиконання цих дій; найменування та місцезнаходження виробника (виконавця, продавця) і підприємства, яке здійснює його функції щодо прийняття претензій від споживача, а також проводить ремонт і технічне обслуговування.

При продажу електропобутових товарів працівники суб`єкта господарювання зобов`язані в присутності споживача перевірити їх якість, комплектність, наявність технічного паспорта, гарантійного талона, інструкції з експлуатації, точність міри або кількості (шнура, проводу, дрібних товарів) та в обов`язковому порядку заповнити гарантійний талон.

Технічно складні електропобутові товари та електроосвітлювальна арматура, електролампи перевіряються в дії. (пункт 9 глави 4 розділу ІІ Правил №104).

6. Надаючи оцінку спірним правовідносинам крізь призму викладених норм законодавства, суд зазначає наступне.

02.08.2020 в магазині «Територія твоєї техніки» громадянин ОСОБА_1 придбав телевізор Kivi 24HR50GR, серійний номер НОМЕР_1 . Під час купівлі товару працівники магазину запевняли його, що це товар вітчизняного виробника, а тому не виникатиме проблем з використанням ютубу та інтернету. Після придбання товару телевізор не задовольнив споживача із-за проблем виходу в інтернет та неможливого підключення до ютуб каналу, а тому не міг бути використаний за призначенням, оскільки програмне забезпечення придбаного телевізору не передбачене у використанні на території України.

Суд зазначає, що позивачем фактично не заперечується факт продажу громадянину ОСОБА_1 телевізору Kivi 24HR50GR, серійний номер НОМЕР_1 , в якому дійсно були наявні проблеми з підключенням до інтернету та неможливістю підключення до ютуб каналу.

При цьому, як вбачається з матеріалів справи та не заперечується позивачем, вказаний телевізор повинен бути наділений відповідними властивостями (підключення до інтернету та ютубу) згідно його технічних характеристик. Вказана інформація надавалася працівниками магазину і під час реалізації товару.

7. З наведеного слідує, що 02.08.2020 працівники магазину «Територія твоєї техніки» реалізували громадянину ОСОБА_1 гарантійний товар - телевізор Kivi 24HR50GR, серійний номер Kivi6462, який за своїми технічними характеристиками не містив всіх необхідних властивостей (підключення до інтернету та ютубу) згідно інформації про товар, наданої працівниками магазину.

8. Разом з тим, як зазначалося судом, згідно частини 1 статті 6 Закону №1023-XII продавець зобов`язаний передати споживачеві продукцію належної якості, а також надати інформацію про цю продукцію.

За приписами частини 1 статті 15 Закону №1023-XII споживач має право на одержання необхідної, доступної, достовірної та своєчасної інформації про продукцію, що забезпечує можливість її свідомого і компетентного вибору. Інформація повинна бути надана споживачеві до придбання ним товару чи замовлення роботи (послуги).

Згідно пункту 15 Порядку №506 під час продажу товару, який підлягає гарантійному ремонту (обслуговуванню) або гарантійній заміні, продавець зобов`язаний: у присутності споживача здійснити перевірку споживчих властивостей товару, наявності експлуатаційних документів, у тому числі гарантійного талона та відривних талонів на гарантійне обслуговування, комплектності товару, зазначеної в експлуатаційних документах; поінформувати споживача про правила користування товаром.

Якщо товар потребує проведення робіт з введення в експлуатацію, продавець зобов`язаний надати споживачеві відповідну інформацію або забезпечити виконання таких робіт.

9. З урахуванням викладеного, суд приходить до висновку, що працівники магазину «Територія твоєї техніки» під час продажу громадянину ОСОБА_1 телевізору Kivi 24HR50GR, серійний номер Kivi6462, не дотрималися викладених вище норм законодавства, оскільки реалізували гарантійний товар без надання споживачу необхідної, доступної, достовірної та своєчасної інформації про продукцію (в частині неможливості підключення до інтернету та ютубу), що забезпечує можливість її свідомого і компетентного вибору, а також не здійснили у присутності споживача перевірку споживчих властивостей телевізору, що призвело до купівлі споживачем товару неналежної якості із відповідними недоліками.

Водночас, суд наголошує, що надання споживачу необхідної, доступної, достовірної та своєчасної інформації про продукцію під час її продажу та здійснення в його присутності перевірки споживчих властивостей телевізору (зокрема, шляхом введення його в експлуатацію) є обов`язком, а не правом продавця, чого в даному випадку не було зроблено.

10. Таким чином, на переконання суду, вказане належним чином підтверджує порушення позивачем зазначених вище норм законодавства про захист прав споживачів під час продажу громадянину ОСОБА_1 телевізору Kivi 24HR50GR, серійний номер Kivi6462, що також знайшло відображення у акті від 26.10.2020 №10-05.3/000178 за результатами проведеного відповідачем позапланового заходу державного нагляду (контролю) ТОВ "СВП Плюс".

11. Поряд з цим, слід також зазначити, що згідно пункту 1 частини 7 статті 15 Закону №1023-XII у разі коли надання недоступної, недостовірної, неповної або несвоєчасної інформації про продукцію та про виробника (виконавця, продавця) спричинило придбання продукції, яка не має потрібних споживачеві властивостей - споживач має право розірвати договір і вимагати відшкодування завданих йому збитків.

Відповідно до підпункту 5 пункту 16 Порядку №506 у разі виявлення недоліків чи фальсифікації товару протягом гарантійного терміну споживач має право в установленому порядку за своїм вибором вимагати від продавця або виробника розірвання договору купівлі-продажу та відшкодування заподіяних збитків.

12. Отже, зважаючи на встановлені у даній справі обставини, споживач безумовно має право на розірвання договору купівлі-продажу телевізору та відшкодування заподіяних збитків, оскільки у зв`язку із порушенням продавцем вимог законодавства про захист прав споживачів він придбав телевізор без необхідних споживчих властивостей.

13. Поряд з цим, в ході судового розгляду справи судом встановлено, що споживач за рекомендаціями працівників магазину 09.08.2020 погодився на направлення товару на огляд до сервісного центру для висновку щодо його несправності, внаслідок чого було оформлено обліково-технічну картку, а товар був направлений до сервісного центру.

Проте, суд зазначає, що факт передачі товару до сервісного центру для безоплатного усунення його недоліків жодним не спростовує виявлені відповідачем порушення вимог законодавства про захист прав споживачів під час продажу громадянину ОСОБА_1 телевізору Kivi 24HR50GR, серійний номер Kivi6462, що призвело до придбання товару без потрібних властивостей та є наслідком розірвання договору купівлі-продажу та відшкодування заподіяних збитків.

До того ж, суд звертає увагу, що станом на момент звернення до відповідача із скаргою (16.10.2025) споживач наголошував, що ситуація із його телевізором так і не була вирішена продавцем, а тому він був змушений звернутися до відповідача з метою захисту його прав як споживача. Доказів усунення недоліків придбаного споживачем товару до моменту звернення із скаргою матеріали справи не містять.

14. Крім того, у відповіді на відзив представник позивача наголошував, що продавець не має повноважень за гарантійними умовами на будь-яке втручання у роботу пристрою. Всі роботи можуть здійснюватися лише авторизованими виробником товару сервісними центрами, що є гарантійними умовами, які є частиною усного договору купівлі-продажу між споживачем та позивачем. Предметом договору купівлі-продажу з третьою особою (споживачем) є сам телевізор. Програмне забезпечення, і відносини щодо роботи програмного забезпечення обслуговують окремі угоди зі споживачем та виробником відповідного програмного забезпечення. Реалізацію програмного забезпечення позивач споживачеві не здійснював, а тому вести мову про програмне забезпечення, зокрема YouTube, щодо якого і виникло питання у споживача у наданій ним відповідачеві скарзі є недоречним.

Суд відхиляє вказані доводи представника позивача, оскільки такі не спростовують висновків суду щодо обов`язку продавця надати достовірну та своєчасну інформацію про товар (зокрема щодо таких споживчих властивостей як підключення до інтернету та ютубу) під час його продажу, а також здійснити перевірку споживчих властивостей товару у присутності споживача, чого в даному випадку зроблено не було.

При цьому, суд наголошує, що в даному випадку мова йде про необхідність перевірки продавцем товару під час його продажу, а не про усунення недоліків товару за гарантійними умовами шляхом втручання в роботу пристрою.

15. Суд також відхиляє доводи позовної заяви щодо порушення відповідачем строку винесення оскаржуваного припису, передбаченого статтею 7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», оскільки оскаржуваний припис було винесено (02.11.2020) протягом п`яти робочих днів з дня оформлення акту від 26.10.2020 №10-05.3/000178 за результатами проведеного позапланового заходу державного нагляду (контролю) з урахуванням того, що 30.10.2020 (субота) та 01.11.2020 (неділя) були вихідними днями.

16. Отже, підсумовуючи викладене в сукупності, суд приходить до висновку, що виявлені відповідачем в ході проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) порушення вимог законодавства про захист прав споживачів знайшли своє підтвердження за результатами судового розгляду справи, а тому оскаржуваний припис, яким зобов`язано відповідача припинити порушення прав споживача, є законним та скасуванню не підлягає.

17. Оцінивши кожен доказ, який є у справі щодо його належності, допустимості, достовірності та їх достатності і взаємного зв`язку у сукупності, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, та враховуючи всі наведені обставини, перевіривши юридичну та фактичну обґрунтованість доводів учасників справи, оцінивши докази суб`єкта владних повноважень на підтвердження правомірності свого рішення та докази надані позивачем - суд дійшов висновку, що обґрунтування, на які посилається позивач, не дають суду підстав для висновків, які б спростовували доводи відповідача, а тому у задоволенні позовних вимог слід відмовити.

РОЗПОДІЛ СУДОВИХ ВИТРАТ.

1. Відповідно до частини 1 статті 139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

2. Оскільки у задоволенні адміністративного позову відмовлено, розподіл судових витрат не здійснюється.

Керуючись статтями 241 - 246, 250 Кодексу адміністративного судочинства України, суд-

В И Р І Ш И В:

У задоволенні адміністративного позову Товариства з обмеженою відповідальністю "СВП Плюс" до Головного управління Держпродспоживслужби в Київській області, третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спорту, на стороні відповідача ОСОБА_1 , про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії відмовити повністю.

Згідно статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У відповідності до статей 293, 295 Кодексу адміністративного судочинства України рішення суду першої інстанції можуть бути оскаржені в апеляційному порядку повністю або частково. Апеляційна скарга на рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення (складання).

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повне найменування учасників процесу:

Позивач - Товариство з обмеженою відповідальністю "СВП Плюс" , Автозаводська, 18, м. Київ 74, 04074, ;

Відповідач - Головне управління Держпродспоживслужби в Київській області (Вул.Балукова 22, Вишневе, Києво-Святошинський район, Київська область, 08133, ;

Третя особа ОСОБА_1 , АДРЕСА_1 .

Суддя О.В. Боднарюк