Справа № 460/23853/25
Суддя: Д.П. Зозуля
Дата ухвалення: 2026-03-02 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

РІВНЕНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

щодо внесення виправлень у судове рішення

02 березня 2026 року м. Рівне№460/23853/25

Рівненський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Зозулі Д.П., розглянув у письмовому провадженні питання про внесення виправлень у судове рішення в адміністративній справі за позовом

ОСОБА_1
доОперативного командування " ІНФОРМАЦІЯ_1 " Військова частина НОМЕР_1
про визнання дій протиправними, зобов`язання вчинення певних дій,

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Рівненського окружного адміністративного суду перебуває справа за позовом ОСОБА_1 до Оперативного командування " ІНФОРМАЦІЯ_1 " Військова частина НОМЕР_1 про визнання дій протиправними, зобов`язання вчинення певних дій.

Рішенням суду від 19.02.2026 позов задоволено.

26.02.2026 на адресу суду надійшла заява представника відповідача про виправлення описки в рішення суду в частині стягнення на користь ОСОБА_1 за рахунок бюджетних асигнувань Військової частини НОМЕР_2 судового збору в розмірі 1211,20 грн. на повернення з Державного бюджету України ОСОБА_1 судового збору в розмірі 1211,20 грн, як помилково сплаченого.

Вирішуючи подане позивачем клопотання, суд виходить з такого.

Відповідно до частин першої-третьої статті 253 КАС України суд, який постановив судове рішення, може з власної ініціативи або за заявою учасника справи чи іншої заінтересованої особи виправити допущені в судовому рішенні цього суду описки, очевидні арифметичні помилки незалежно від того, набрало судове рішення законної сили чи ні.

Системний аналіз статті 253 КАС України свідчить про те, що підставою для виправлення судового рішення є наявність у ньому описки або очевидної арифметичної помилки. При цьому, описка - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер.

Верховний Суд у постановах, зокрема, від 02.10.2025 у справі №520/32217/23, від 25.02.2025 у справі №420/5455/24, Велика Палата Верховного Суду у своїй постанові від 09.06.2022 (провадження №11-84сап21) неодноразово зазначали, що описки - це помилки, зумовлені неправильним написанням слів, цифр тощо (пропуск літери, цифри, їх перестановка тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат та строків тощо. Не є описками граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його неправильного сприймання: неправильне розташування розділових знаків, невірні відмінки слів, застосування русизмів та діалектизмів тощо.

Вирішуючи питання щодо виправлення описки, суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Отже, під опискою в розумінні ст.253 КАС України, визнається помилка, що порушує правила граматики, синтаксису, пунктуації, нумерації, які мають вплив на зміст судового рішення та його виконання. Суд вправі здійснити технічну заміну елементу, яка є очевидною й такою, що в подальшому може ускладнити виконання судового рішення.

Таким чином, описка трактується як неточність або незрозуміле формулювання, а вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні, суд не має права змінювати зміст судового рішення, а лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Аналізуючи зміст рішення суду від 19.02.2026 у даній справі, на переконання суду, вказане судове рішення не містить неточностей, описок чи помилок технічного характеру.

Натомість зазначене представником відповідача у заяві питання стягнення на користь позивача сплаченого ним судового збору стосується розподілу судових витрат.

Так, в силу вимог п.2 ч.5 ст.246 КАС України у резолютивній частині рішення зазначається розподіл судових витрат.

Питання розподілу судових витрат врегульовано ст.139 КАС України.

Відповідно до ч.1 ст.139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

При цьому, відповідно до ч.9 ст.139 КАС України при вирішенні питання про розподіл судових витрат суд враховує: 1) чи пов`язані ці витрати з розглядом справи; 2) чи є розмір таких витрат обґрунтованим та пропорційним до предмета спору, значення справи для сторін, в тому числі чи міг результат її вирішення вплинути на репутацію сторони або чи викликала справа публічний інтерес; 3) поведінку сторони під час розгляду справи, що призвела до затягування розгляду справи, зокрема, подання стороною явно необґрунтованих заяв і клопотань, безпідставне твердження або заперечення стороною певних обставин, які мають значення для справи, тощо; 4) дії сторони щодо досудового вирішення спору (у випадках, коли відповідно до закону досудове вирішення спору є обов`язковим) та щодо врегулювання спору мирним шляхом під час розгляду справи, стадію розгляду справи, на якій такі дії вчинялись.

Згідно з ч.1, ч.2 ст.132 КАС України судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

При вирішенні судом питання розподілу судових витрат під час ухвалення рішення встановлено, що при поданні позову в даній справі позивачем сплачено судовий збір у розмірі 1211,20 грн, а тому з огляду на визначений ч.1 ст.139 КАС України обов`язок суд здійснив відповідний розподіл судових витрат та стягнув сплачену позивачем суму судового збору за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.

Представник відповідача стверджує, що позивач звільнений від сплати судового збору за подання цього позову, а отже сплачений ним судовий збір підлягає поверненню йому як помилково сплачений.

Суд враховує, що за правилами ч.5 ст.7 Закону України "Про судовий збір" повернення сплаченої суми судового збору здійснюється в порядку, встановленому центральним органом виконавчої влади із забезпечення реалізації державної фінансової політики.

Наказом Міністерства фінансів України від 03.09.2013 №787 затверджено Порядок повернення коштів, помилково або надміру зарахованих до державного та місцевих бюджетів (далі Порядок № 787).

Наказом Міністерства фінансів України від 26.11.2024 № 606 «Про внесення змін до Порядку повернення (перерахування) коштів, помилково або надміру зарахованих до державного та місцевих бюджетів» унесено зміни до Порядку повернення (перерахування) коштів, помилково або надміру зарахованих до державного та місцевих бюджетів, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 03.09.2013 №787, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 25.09.2013 за № 1650/24182.

Так, п.5 розділу І Порядку №787 визначено, що повернення (перерахування) помилково або надміру зарахованих до бюджету або повернення на єдиний рахунок (у разі його використання) податків, зборів, пені, платежів та інших доходів бюджетів, або перерахування між видами доходів і бюджетів коштів, помилково та/або надміру зарахованих до відповідних бюджетів через єдиний рахунок, здійснюється за поданням (висновком, повідомленням) органів, що контролюють справляння надходжень бюджету.

Складанню такого подання передує подання платником заяви, вимоги до якої визначені в абзаці сьомому пункту 5 розділу І цього Порядку.

Так, відповідно до абз.7 п.5 розділу І Порядку № 787 заява про повернення (перерахування) коштів з бюджету складається та подається платником до органу, що контролює справляння надходжень бюджету, з платежу, який підлягає поверненню, із обов`язковим зазначенням інформації в такій послідовності: найменування платника (суб`єкта господарювання) (латиницею у разі повернення коштів в іноземній валюті), код за ЄДРПОУ (для юридичної особи) або прізвище, ім`я, по батькові (за наявності) фізичної особи (латиницею у разі повернення коштів в іноземній валюті), реєстраційний номер облікової картки платника податків (ідентифікаційний номер) або серія (за наявності) та номер паспорта (для фізичних осіб, які через свої релігійні переконання в установленому порядку відмовилися від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та мають відмітку у паспорті), дата та номер судового рішення, яке набрало законної сили (у разі повернення судового збору, за виключенням помилково зарахованого), місцезнаходження юридичної особи або місце проживання фізичної особи (латиницею у разі повернення коштів в іноземній валюті) та номер контактного телефону (за згодою), сума коштів, що підлягає поверненню (перерахуванню), причина повернення (перерахування) коштів з бюджету, найменування банку або небанківського надавача платіжних послуг, місцезнаходження банку (у разі повернення коштів в іноземній валюті (латиницею)), в якому відкрито рахунок отримувача коштів, та реквізити такого рахунка (латиницею у разі повернення коштів в іноземній валюті), номер карткового рахунка отримувача коштів (за наявності).

Згідно з абз. 9 п. 5 Розділу I вказаного вище Порядку разом із заявою про повернення (перерахування) коштів з бюджету платником подається до органу, що контролює справляння надходжень бюджету, оригінал або копія платіжної інструкції, яка підтверджує перерахування коштів до бюджету.

Зважаючи на ту обставину, що позивач не подавав до суду заяви про повернення коштів сплаченого судового збору, правові підстави для повернення йому таких коштів в резолютивній частині рішенні суду були відсутні.

З огляду на наведене, заява представника відповідача про виправлення описки не підлягає задоволенню.

Керуючись статтями 241, 253, 256, 295 КАС України, суд

У Х В А Л И В :

В задоволенні заяви представника відповідача про виправлення описки в судовому рішенні - відмовити.

Ухвала набирає законної сили негайно після її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена. Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного тексту судового рішення до Восьмого апеляційного адміністративного суду.

Суддя Д.П. Зозуля