Справа № 160/16157/25
Суддя: Чабаненко С.В.
Дата ухвалення: 2026-03-03 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

03 березня 2026 року м. Дніпросправа № 160/16157/25

Третій апеляційний адміністративний суд

у складі колегії суддів: головуючого - судді Чабаненко С.В. (доповідач),

суддів: Білак С.В., Сафронової С.В.,

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Дніпровської митниці на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 12 серпня 2025 року у справі № 160/16157/25 (суддя І інстанції Кальник В.В.) за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю Солар Інвест Груп до Дніпровської митниці про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень, -

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю Солар Інвест Груп звернулось до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовом до Дніпровської митниці про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень рішень форми "Р":

- від 22.05.2025 №UA51, яким ТОВ Солар Інвест Груп збільшено суму грошового зобов`язання за платежем: «податок на додану вартість з ввезених на територію України товарів» на загальну суму 42 460,58 грн, у тому числі, за основним платежем 33 968,46 грн та за штрафними санкціями 8 492,12 грн;

- від 22.05.2025 №UA52, яким ТОВ Солар Інвест Груп збільшено суму грошового зобов`язання за платежем: «мито на товари, що ввозяться на територію України суб`єктами господарювання» на загальну суму 212 303,04 грн, у тому числі, за основним платежем 169 842,42 грн та штрафними санкціями 42 460,62 грн.

В обґрунтування позовних вимог позивачем зазначено, що оскаржувані податкові повідомлення-рішення від 22.05.2025 №UA51 та №UA52 не відповідають вимогам чинного законодавства та є протиправними. В ході проведення документальної невиїзної перевірки відповідачем неправомірно визначено інший код товару згідно УКТЗЕД, оскільки обов`язок перевірки правильності кодування товарів покладається на митні органі під час проведення митного оформлення. Під час проведення митного оформлення у митного органу жодних зауважень з приводу невірно визначеного коду товару не виникало. Зроблені відповідачем в акті перевірки висновки щодо зміни коду товарів згідно з УКТ ЗЕД є помилковими по своїй суті.

Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 12 серпня 2025 року позов задоволено у повному обсязі.

Відповідач, не погодившись з рішенням суду першої інстанції у даній справі, подав апеляційну скаргу, в якій послався на те, що судом першої інстанції під час розгляду даної адміністративної справи не було з`ясовано усі обставини, які мають значення для вирішення справи та зроблено висновки, які суперечать фактичним обставинам справи; судом помилково не прийнято доводи митниці про проведення при здійсненні митного оформлення товару мінімуму митних процедур для випуску товару у вільний обіг та зроблено помилковий висновок про те, що здійснення контролю правильності класифікації товару під час митного оформлення позбавляє митницю права в подальшому здійснювати контроль правильності класифікації товарів.

В обґрунтування скарги зазначає, що митницею дотримано порядок проведення документальної перевірки, терміни її проведення, направлення акту перевірки, інших документів, пов`язаних з проведенням перевірки та направленням податкових повідомлень-рішень. Під час проведення перевірки здійснено аналіз електронних копій митних декларацій, транспортних і комерційних документів, що були подані до митного оформлення у період з 2023 року по 2024 рік, в результаті якого встановлено, що позивачем товари «прилади автоматичного контролю, датчик для вимірювання та відображення…» задекларовано за кодом згідно з УКТЗЕД (ставка ввізного мита 0%), в той час як зазначений товар необхідно класифікувати за кодом згідно УКТЗЕД (ставка ввізного мита 10%). У зв`язку із зазначеним, за результатами перевірки, відповідно до ч. 4 ст. 69 та ч.14 ст. 354 МК України митницею прийнято рішення про зміну коду товару згідно з УКТ ЗЕД.

Відповідачем разом із апеляційною скаргою заявлено клопотання про заміну назви відповідача з «Дніпровська митниця» на «Південно Східна митниця».

Зазначене клопотання обґрунтовано тим, що відповідно до наказу Державної митної служби України від 08.08.2025 № 775 «Про реорганізацію територіальних органів Держмитслужби» територіальний орган як відокремлений підрозділ Державної митної служби України Дніпровську митницю перейменовано на Південно-Східну митницю, відповідний запис внесено до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань 20 серпня 2025 року.

За результатами розгляду клопотання колегія суддів враховує приведену інформацію щодо зміни назви відповідача з «Дніпровська митниця» на «Південно-Східна митниця»; оскільки при цьому не змінився, заміна сторони не відбувається.

Позивач надав до суду відзив на апеляційну скаргу, в якому зазначив про те, що доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції; зауваження митниці є надуманими та формальними, оскільки якщо митні органи, приймаючи митні декларації неодноразово пропустили товар на митну територію України, то в подальшому вони не мають правових підстав для прийняття податкових повідомлень про донарахування податкових зобов`язань у зв`язку з виявленням невірної класифікації товару.

Суд розглядає апеляційну скаргу в порядку письмового провадження, відповідно до статті 311 КАС України.

Перевіривши матеріали справи, законність і обґрунтованість рішення суду в межах доводів апеляційної скарги, а також правильність застосування судом норм матеріального та процесуального права та правової оцінки обставин у справі, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з огляду на наступне.

Відповідно до ч. 1, 2, 3 ст. 242 КАС України судове рішення повинно ґрунтуватись на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права з урахуванням юридичної сили правового акта в ієрархії національного законодавства, що регулює спірні правовідносини, подібні правовідносини (аналогія закону), або за відсутності такого закону - на підставі конституційних принципів і загальних засад права (аналогія права), принципів верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини при дотриманні норм процесуального права.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені під час судового розгляду справи (у судовому засіданні, у порядку скороченого чи письмового провадження) з урахуванням вимог статті 70 КАС України щодо належності та допустимості доказів або обставин, які не підлягають доказуванню, та висновки суду про встановлені обставини і правові наслідки є вичерпними.

Зазначеним вимогам рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 12 серпня 2025 року не відповідає, а вимоги апеляційної скарги є обґрунтованими з огляду на наступне.

Під час розгляду даної адміністративної справи судом встановлено та матеріалами справи підтверджено, що відповідно до наказу Дніпровської митниці від 31.03.2025 №144 «Про проведення документальної невиїзної перевірки дотримання ТОВ Солар Інвест Груп вимог законодавства України з питань митної справи» на підставі пункту 7 частини першої статті 336, пункту 2 частини третьої статті 345, пункту 1 частини другої статті 351 Митного кодексу України, за результатами аналізу електронних копій митних декларацій та у зв`язку з виявленням ознак, що свідчать про можливе порушення законодавства України з питань митної справи митницею прийнято рішення про проведення документальної невиїзної перевірки дотримання ТОВ Солар Інвест Груп () вимог законодавства України з питань митної справи, в частині правильності класифікації згідно з УКТЗЕД товару «прилади автоматичного контролю, датчик для вимірювання та відображення: DTSU666-H 3 Phase Smart meter 250A; DTSU666-HW Smart Power Sensor» за митними деклараціями, оформленими у період 2023 2024 роки.

Про призначення перевірки та її терміни митницею повідомлено керівника ТОВ Солар Інвест Груп листом від 02.04.2025 №7.5-01/19-02/13/2018.

Перевірка проводилася з 07 квітня 2025 року тривалістю 8 робочих днів.

В ході проведення перевірки, за результатами аналізу електронних копій митних декларацій, транспортних і комерційних документів, що були подані до митного оформлення, встановлено, що в зоні діяльності Львівської митниці ТОВ Солар Інвест Груп в режимі імпорту задекларовано до митного оформлення наступні товари згідно даних, заявлених у митних деклараціях (далі МД):

за МД від 11.07.2023 № 23UA38U6 задекларовано товар № 5:

«Прилади автоматичного контролю - датчик для вимірювання та відображення, моделі: - DTSU666-HW Smart pover sensor - 20 шт. Торговельна марка - HUAWEI. Виробник HUAWEI TECHNOLOGIES. Країна виробництва - Китай, CN», фактурна вартість 2920,00 EUR (за курсом на дату оформлення 116 278,49 грн), митна вартість 116 511,01 грн. Код згідно з УКТ ЗЕД 9032 89 00 00. Країна походження CN;

за МД від 11.10.2023 № 23UA09U4 задекларовано товар № 3:

«Прилади автоматичного контролю, датчик для вимірювання та відображення: DTSU666-HW Smart Power Sensor, у кількості 20 шт.», фактурна вартість 2920,00 EUR (за курсом на дату оформлення 112 726,31 грн), митна вартість 112 776,29 грн. Код згідно з УКТ ЗЕД 9032 89 00 00. Країна походження CN;

за МД від 17.05.2024 № 24UA66U9 задекларовано товар № 3:

«Прилади автоматичного контролю, датчик для вимірювання та відображення: DTSU666-HW Smart Power Sensor, у кількості - 20шт. DTSU666-H 3 Phase Smart meter 250A, у кількості 30 шт.», фактурна вартість 5820,00 EUR (за курсом на дату оформлення 249 359,06 грн), митна вартість 250 138,59 грн. Код згідно з УКТ ЗЕД 9032 89 00 00. Країна походження CN;

за МД від 13.06.2024 № 24UA11U3 задекларовано товар № 3:

«Прилади автоматичного контролю, датчик для вимірювання та відображення: DTSU666-HW Smart Power Sensor, у кількості - 20 шт. DTSU666-H 3 Phase Smart meter 250A, у кількості 30 шт.», фактурна вартість 2564,00 EUR (за курсом на дату оформлення 111 616,05 грн), митна вартість 111 830,13 грн. Код згідно з УКТ ЗЕД 9032 89 00 00. Країна походження CN;

за МД від 25.06.2024 № 24UA25U1 задекларовано товар № 3:

«Прилади автоматичного контролю, датчик для вимірювання та відображення: DTSU666-HW Smart Power Sensor, у кількості 20 шт. DTSU666-H 3 Phase Smart meter 250A, у кількості - 50 шт.», фактурна вартість 7780,00 EUR (за курсом на дату оформлення 338 576,26 грн), митна вартість 339 007,43 грн. Код згідно з УКТ ЗЕД 9032 89 00 00. Країна походження CN;

за МД від 16.07.2024 № 24UA45U1 задекларовано товар № 2:

«Прилади автоматичного контролю, датчик для вимірювання та відображення: DTSU666-H 3 Phase Smart meter 250A, у кількості 12 шт. DTSU666-HW Smart Power Sensor, у кількості 40 шт.», фактурна вартість 6936,00 EUR (за курсом на дату оформлення 310 221,61 грн), митна вартість 310 457,69 грн. Код згідно з УКТ ЗЕД 9032 89 00 00. Країна походження CN;

за МД від 17.09.2024 № 24UA33U0 задекларовано товар № 2:

«Прилади автоматичного контролю, датчик для вимірювання та відображення: DTSU666-HW Smart Power Sensor, у кількості 20 шт.», фактурна вартість 2880,00 EUR (за курсом на дату оформлення 132 502,75 грн), митна вартість 132 647,24 грн. Код згідно з УКТ ЗЕД 9032 89 00 00. Країна походження CN;

за МД від 11.10.2024 № 24UA95U3 задекларовано товар № 2:

«Прилади автоматичного контролю, датчик для вимірювання та відображення: DTSU666-HW Smart Power Sensor, у кількості 50 шт.», фактурна вартість 7200,00 EUR (за курсом на дату оформлення 324 343,44 грн), митна вартість 325 055,87 грн. Код згідно з УКТ ЗЕД 9032 89 00 00. Країна походження CN.

Поставка вищевказаних товарів здійснювалась на підставі зовнішньоекономічних контрактів від 09.06.2023 № б/н, від 10.07.2023 № б/н, від 17.09.2024 № б/н, від 11.10.2023 № б/н, укладених між «PHOTOMATE s.r.o.» Prokisova 356/7 37001 Ceske Budejovice Czech Republic (Чехія) та ТОВ Солар Інвест Груп (Україна).

При здійсненні перевірки правильності віднесення товарів до певних кодів згідно з УКТЗЕД зафіксовано наступні порушення ТОВ Солар Інвест Груп правил класифікації.

Так, позивачем при здійсненні митного оформлення вищевказані товари задекларовано в товарній підкатегорії 9032 89 00 00 згідно УКТЗЕД.

На товари, які класифікуються в товарній підпозиції УКТЗЕД 9032 89 Законом України «Про Митний тариф України» встановлена ставка ввізного мита 0 %.

Відповідно до пояснень до товарної позиції 9032 до цієї товарної позиції включаються прилади та апаратури для автоматичного регулювання або керування. Ця група включає термостати, моностати та інші подібні пристрої для автоматичного контролю, а також їхні частини.

Відповідачем за результатами опрацювання документів, наданих декларантом до митного оформлення товарів «прилади автоматичного контролю, датчик для вимірювання та відображення: DTSU666-H 3 Phase Smart meter 250A; DTSU666-HW Smart Power Sensor», встановлено наступне.

Згідно з УКТЗЕД лічильники електроенергії класифікуються у товарній позиції 9028. Ці лічильники вимірюють кількість електрики (в ампер-годинах або кратних їм одиницях) (лічильники кількості) або кількість споживаної енергії (у ват-годинах або кратних їм одиницях) (лічильники енергії). Якщо напруга постійна, лічильники кількості можна калібрувати у ват-годинах (або в одиницях, кратних ват-годинам). Деякі лічильники призначені для використання з постійним струмом, інші зі змінним. Лічильники можуть складатися з електронних статичних вузлів, таких як помножувачі або квантифікатори, обладнаних індикаторним пристроєм. Індикаторний пристрій може бути механічним (обладнаний стрілкою або барабанним покажчиком) або електронним.

До них відносяться:

(1) лічильники попередньо оплаченої енергії;

(2) багатотарифні лічильники (які рахують електроенергію, подавану за двома або більше різними тарифами);

(3) лічильники максимального навантаження (які показують максимальне значення середнього навантаження за певний період);

(4) пікові лічильники (які показують споживання понад визначене пікове значення);

(5) лічильники перевищення (аналогічні до пікових лічильників, але показують також сумарну використану енергію);

(6) імпульсні лічильники (обладнані датчиком імпульсів);

(7) лічильники реактивної потужності;

(8) демонстраційні лічильники;

(9) лічильники постійного струму (лічильники вольт-годин (В·год), лічильники ампер-годин (А·год), лічильники ват-годин (Вт·год);

(10) лічильники з імпульсним входом для підключення до імпульсних лічильників, обладнані регістром споживання і підсумовуючим пристроєм або максимальним пристроєм (індикаторним або записувальним) або пристроєм підрахунку перевищення максимального споживання і т.п.;

(11) еталонні лічильники для контролю і калібрування інших лічильників.

Таким чином, відповідно до Основних правил інтерпретації УКТЗЕД класифікація розумного лічильника Huawei DTSU666 та подібних має розглядатись у товарній позиції 9028 в залежності від їх характеристик.

Отже, товари «прилади автоматичного контролю, датчик для вимірювання та відображення: DTSU666-H 3 Phase Smart meter 250A; DTSU666-HW Smart Power Sensor», заявлені за електронними митними деклараціями від 11.07.2023 № 23UA38U6, від 11.10.2023 №23UA09U4, від 17.05.2024 №24UA66U9, від 13.06.2024 №24UA11U3, від 25.06.2024 №24UA25U1, 16.07.2024, №24UA45U1, від 17.09.2024 №24UA33U0 та від 11.10.2024 №24UA95U3 слід класифікувати за кодом товару згідно УКТЗЕД (ставка ввізного мита 10%).

З урахуванням вищевикладеного контролюючим органом було визначено відповідні коди товарів згідно з УКТЗЕД та проведено перерахунок податкових зобов`язань, який наведено у Додатку 1 до акту перевірки.

Результати перевірки оформлено актом від 30.04.2025 № 0023/25/7.5-19/ у висновках якого зазначено, що документальною невиїзною перевіркою встановлено порушення ТОВ Солар Інвест Груп:

1) Закону України «Про Митний тариф України» від 19.10.2022 № 2697-IX в частині правильності класифікації товару, пункту 2 частини 3 статті 75 МКУ, в результаті чого занижено податкове зобов`язання зі сплати ввізного мита на загальну суму 169 842,42 грн;

2) Закону України «Про Митний тариф України» від 19.10.2022 № 2697-IX в частині правильності класифікації товару, пункту 2 частини 3 статті 75 МКУ, пункту 190.1 ст.190 Податкового кодексу України від 02 грудня 2010 року № 2755-VI результаті чого занижено податкове зобов`язання зі сплати податку на додану вартість на загальну суму 33 968,46 грн.

Акт перевірки відповідно до вимог статті 354 МК України направлено керівнику ТОВ Солар Інвест Груп листом від 01.05.2025 №7.5-011/19-02/13/2570.

На підставі акту перевірки митницею сформовано податкові повідомлення-рішення:

- від 22.05.2025 №UA51, яким ТОВ Солар Інвест Груп збільшено суму грошового зобов`язання за платежем: «податок на додану вартість з ввезених на територію України товарів» на загальну суму 42 460,58 грн, у тому числі, за основним платежем 33 968,46 грн та за штрафними санкціями 8 492,12 грн;

- від 22.05.2025 №UA52, яким ТОВ Солар Інвест Груп збільшено суму грошового зобов`язання за платежем: «мито на товари, що ввозяться на територію України суб`єктами господарювання» на загальну суму 212 303,04 грн, у тому числі, за основним платежем 169 842,42 грн та штрафними санкціями 42 460,62 грн.

Вищевказані податкові повідомлення разом із розрахунком грошових зобов`язань відповідачем листом від 22.05.2025 № 7.5-1/19-02/13/2964 направлені на адресу позивача.

Надаючи правову оцінку відносинам, що виникли між сторонами, колегія суддів виходить з наступного.

Спірні правовідносини регулюються Митним кодексом України, Податковим кодексом України та іншими законами України з питань оподаткування.

Статтею 1 Митного кодексу України №4495-VI від 13 березня 2012 року (надалі МК України) визначено, що законодавство України з питань митної справи складається з Конституції України, цього Кодексу, інших законів України, що регулюють питання, зазначені у статті 7 цього Кодексу, з міжнародних договорів України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, а також з нормативно-правових актів, виданих на основі та на виконання цього Кодексу та інших законодавчих актів.

Порядок проведення посадовими особами митних органів документальних перевірок дотримання вимог законодавства України з питань митної справи, у тому числі своєчасності, достовірності, повноти нарахування та сплати митних платежів, визначений статтею 345 МК України.

Частиною першою цієї статті передбачено, що документальна перевірка - це сукупність заходів, за допомогою яких митні органи пересвідчуються в такому: у правильності, точності, повноті та достовірності інформації, що міститься у митній декларації, митне оформлення якої завершено; у наявності, точності, правильності і достовірності документів, на підставі яких товари поміщені у відповідні митні режими, а також існуванні, справжності, правильності і дійсності будь-якого підтвердного документа, у тому числі шляхом перевірки облікових записів та іншої документації підприємства щодо операцій із відповідними товарами або щодо попередніх та/або наступних комерційних операцій із такими товарами після їх випуску; у законності ввезення (пересилання) товарів на митну територію України, вивезення (пересилання) товарів за межі митної території України; у своєчасності, достовірності, повноті нарахування та сплати митних та інших платежів, а також пені, контроль за справлянням яких покладено на митні органи.

Згідно із частиною третьою цієї статті митні органи мають право проводити документальні виїзні (планові або позапланові) та документальні невиїзні перевірки дотримання вимог законодавства України з питань митної справи щодо: 1) правильності визначення бази оподаткування, своєчасності, достовірності, повноти нарахування та сплати митних платежів; 2) обґрунтованості та законності надання (отримання) пільг і звільнення від оподаткування, в тому числі залежно від країни походження товарів, застосування знижених ставок ввізного мита; 3) правильності класифікації згідно з УКТ ЗЕД товарів, щодо яких проведено митне оформлення; 4) відповідності фактичного використання переміщених через митний кордон України товарів заявленій меті такого переміщення та/або умовам процедури кінцевого використання, та/або відповідності фінансових і бухгалтерських документів, звітів, договорів (контрактів), калькуляцій, інших документів підприємства, що перевіряється, та/або документів та інформації, отриманих від уповноважених органів (організацій) іноземних держав, інформації, заявленій митним органам під час митного контролю, митного оформлення товарів; 5) законності переміщення товарів через митний кордон України, у тому числі ввезення товарів на територію вільної митної зони або їх вивезення з цієї території.

Відповідно до частин четвертої та шостої згаданої статті під час проведення документальної перевірки посадові особи митного органу повинні реалізовувати визначені цим Кодексом повноваження виключно в обсязі, необхідному для з`ясування питань такої перевірки.

Результати перевірки оформлюються актом (довідкою) та є підставою для самостійного визначення митним органом суми податкового зобов`язання підприємства щодо сплати митних платежів, здійснення заходів, передбачених законами України.

Згідно із частиною першою - третьою статті 351 МК України предметом документальних невиїзних перевірок є дані про своєчасність, достовірність, повноту нарахування та сплати митних платежів при переміщенні товарів через митний кордон України підприємствами, а також при переміщенні товарів через митний кордон України громадянами з поданням митної декларації, передбаченої законодавством України для підприємств.

Документальна невиїзна перевірка проводиться у разі: 1) виявлення фактів або отримання документів, інформації (відомостей), що свідчать про порушення законодавства України з питань митної справи, під час здійснення доперевірочного аналізу митних декларацій, інформації, що стосується товарів, митне оформлення яких завершено, отриманої від суб`єктів зовнішньоекономічної діяльності та виробників таких товарів, з висновків акредитованих відповідно до законодавства експертів; 2) надходження від уповноважених органів (організацій) іноземних держав документально підтвердженої інформації про непідтвердження дотримання критеріїв походження або автентичності поданих митному органу документів щодо товарів, митне оформлення яких завершено, недостовірність відомостей, що в них містяться, а також запитів стосовно надання інформації про зовнішньоекономічні операції, які здійснювалися за участю суб`єктів зовнішньоекономічної діяльності - резидентів України.

Документальна невиїзна перевірка проводиться на підставі наказу митного органу.

Відповідно до частин першої та другої статті 354 МК України результати перевірок оформлюються у формі акта або довідки, які підписуються посадовими особами митного органу та керівником підприємства, що перевірялося, або уповноваженою ним особою. У разі встановлення під час перевірки порушень складається акт. Якщо такі порушення відсутні, складається довідка. За результатами зустрічної звірки складається довідка.

Акт (довідка) про результати перевірки складається у двох примірниках, підписується посадовими особами митного органу, які проводили перевірку, та реєструється в митному органі протягом 10 робочих днів з дня, що настає за днем закінчення встановленого для проведення перевірки строку. Такий акт (довідка) після реєстрації в митному органі протягом п`яти робочих днів вручається для підписання керівнику підприємства або уповноваженій ним особі чи надсилається підприємству в порядку, встановленому Податковим кодексом України для надсилання (вручення) податкових повідомлень-рішень.

Згідно із частинами одинадцятою - чотирнадцятою вказаної статті податкове повідомлення-рішення приймається керівником митного органу або його заступником з урахуванням розгляду заперечень до акта (у разі їх наявності) протягом 15 робочих днів з дня, наступного за днем вручення або надсилання підприємству акта про результати перевірки у порядку, передбаченому Податковим кодексом України для надсилання (вручення) податкових повідомлень-рішень, а за наявності заперечень підприємства до акта про результати перевірки - приймається з урахуванням висновку за результатами розгляду заперечень до акта про результати перевірки протягом п`яти робочих днів, наступних за днем розгляду заперечень і надання (надсилання) письмової відповіді підприємству.

В акті перевірки зазначаються факти заниження і факти завищення податкових зобов`язань підприємства. Рішення щодо правильності визначення заявлених у митних деклараціях кодів товарів згідно з УКТ ЗЕД, їх митної вартості та країни походження, підстав для звільнення від оподаткування окремими документами не оформлюються, а зазначаються в акті про результати документальної перевірки.

Доводи стосовно незгоди з рішеннями митного органу щодо правильності визначення заявлених у митних деклараціях кодів товарів згідно з УКТ ЗЕД, їх митної вартості та країни походження, підстав для звільнення від оподаткування викладаються підприємством під час адміністративного оскарження податкових повідомлень-рішень про визначення суми грошового зобов`язання, винесених за результатами документальної перевірки, у порядку, передбаченому статтею 56 Податкового кодексу України.

Порядок оформлення митними органами результатів документальних перевірок дотримання вимог законодавства України з питань митної справи, включаючи форми актів, що складаються посадовими особами митних органів у разі невиконання обов`язків керівником підприємства, що перевірялося, або уповноваженою ним особою та у разі відсутності підприємства за місцезнаходженням, встановлюється центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику.

Судовим розглядом встановлено, що наказ Дніпровської митниці від 31 березня 2025 року № 144 «Про проведення документальної невиїзної перевірки дотримання ТОВ Солар Інвест Груп вимог законодавства України з питань митної справи» прийнято на підставі пункту 7 частини першої статті 336, пункту 2 частини третьої статті 345, пункту 1 частини другої статті 351 МК України з метою перевірки дотримання вимог законодавства України з питань митної справи в частині правильності класифікації згідно з УКТЗЕД товару «прилади автоматичного контролю, датчик для вимірювання та відображення: DTSU666-H 3 Phase Smart meter 250A; DTSU666-HW Smart Power Sensor» за митними деклараціями, оформленими у період 2023 2024 років.

Колегія суддів доходить висновку, що наказ про проведення перевірки містить визначені частиною другою статті 351 МК України підстави для її проведення, оскільки підставою для призначення перевірки позивача стало виявлення ознак, що свідчать про можливе порушення законодавства України з питань митної справи, за результатами аналізу електронних копій митних декларацій, як передбачено пунктом 1 частини другої статті 351 МК України.

За результатами проведення вказаної перевірки відповідачем винесено податкові повідомлення-рішення від 22.05.2025 № UA51 та № UA52 у зв`язку з невірним визначенням позивачем класифікації згідно УКТЗЕД товарів, щодо яких проведено митне оформлення за митими деклараціями.

Згідно з частинами першою та другою статті 257 МК України декларування здійснюється шляхом заявлення за встановленою формою (письмовою, усною, шляхом вчинення дій) точних відомостей про товари, мету їх переміщення через митний кордон України, а також відомостей, необхідних для здійснення їх митного контролю та митного оформлення. При застосуванні письмової форми декларування можуть використовуватися як електронні документи, так і документи на паперовому носії або їх електронні (скановані) копії, на які накладено електронний підпис декларанта.

Електронне декларування здійснюється з використанням електронної митної декларації, на яку накладено електронний підпис, та інших електронних документів або їх реквізитів у встановлених законом випадках, а також електронних (сканованих) копій паперових документів, на які накладено електронний підпис декларанта.

Частиною першою статті 266 МК України передбачено, що декларант зобов`язаний: 1) здійснити декларування товарів, транспортних засобів комерційного призначення відповідно до порядку, встановленого цим Кодексом; 2) на вимогу митного органу забезпечити пред`явлення товарів, транспортних засобів комерційного призначення для митного контролю і митного оформлення; 3) надати митному органу передбачені законодавством документи і відомості, необхідні для виконання митних формальностей; 4) у випадках, визначених цим Кодексом та Податковим кодексом України, сплатити митні платежі або забезпечити їх сплату відповідно до розділу X цього Кодексу; 5) у випадках, визначених цим Кодексом та іншими законами України, сплатити інші платежі, контроль за справлянням яких покладено на митні органи.

Відповідно до пункту 5 частини восьмої статті 257 МК України митне оформлення товарів, транспортних засобів комерційного призначення здійснюється митними органами на підставі митної декларації, до якої декларантом залежно від митних формальностей, установлених цим Кодексом для митних режимів, та заявленої мети переміщення вносяться такі відомості, у тому числі у вигляді кодів: 1) заявлений митний режим, тип декларації та відомості про особливості переміщення; 2) відомості про утримувача митного режиму, декларанта, митного представника декларанта, відправника, одержувача, перевізника товарів і сторони зовнішньоекономічного договору (контракту) або іншого документа, що використовується в міжнародній практиці замість договору (контракту), а в разі якщо зовнішньоекономічний договір (контракт) укладено на підставі посередницького договору, - також про іншу, крім сторони зовнішньоекономічного договору (контракту), сторону такого посередницького договору; 3) відомості про найменування країн відправлення та призначення; 4) відомості про транспортні засоби комерційного призначення, що використовуються для міжнародного перевезення товарів та/або їх перевезення митною територією України під митним контролем, та контейнери; 5) відомості про товари: а) найменування; б) звичайний торговельний опис, що дає змогу ідентифікувати та класифікувати товар; в) торговельна марка та виробник товарів (за наявності у товаросупровідних та комерційних документах); г) код товару згідно з УКТ ЗЕД; ґ) назва країни походження товарів (за наявності); д) опис упаковки (кількість, вид); е) кількість у кілограмах (вага брутто та вага нетто) та інших одиницях виміру; є) фактурна вартість товарів; ж) митна вартість товарів та метод її визначення; з) відомості про уповноважені банки декларанта; и) статистична вартість товарів; 6) відомості про нарахування митних та інших платежів, а також про надання забезпечення сплати митних платежів: а) ставки митних платежів; б) застосування пільг зі сплати митних платежів; в) суми митних платежів; г) офіційний курс валюти України до іноземної валюти, у якій складені рахунки, визначений відповідно до статті 31 цього Кодексу; ґ) спосіб і особливості нарахування та сплати митних платежів; д) спосіб забезпечення сплати митних платежів (у разі надання забезпечення сплати митних платежів); 7) відомості про зовнішньоекономічний договір (контракт) або інший документ, що використовується в міжнародній практиці замість договору (контракту), та його основні умови; 8) відомості, що підтверджують дотримання встановлених законодавством заборон та обмежень щодо переміщення товарів через митний кордон України; 9) відомості про документи, передбачені частиною третьою статті 335 цього Кодексу; 10) номер загальної декларації прибуття або декларації тимчасового зберігання; 11) довідковий номер декларації (за бажанням декларанта).

Статтею 67 МК України встановлено, що Українська класифікація товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТ ЗЕД) складається на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів та затверджується законом про Митний тариф України.

В УКТ ЗЕД товари систематизовано за розділами, групами, товарними позиціями, товарними підпозиціями, найменування і цифрові коди яких уніфіковано з Гармонізованою системою опису та кодування товарів.

Для докладнішої товарної класифікації використовується сьомий, восьмий, дев`ятий та десятий знаки цифрового коду.

Структура десятизнакового цифрового кодового позначення товарів в УКТ ЗЕД включає код групи (перші два знаки), товарної позиції (перші чотири знаки), товарної підпозиції (перші шість знаків), товарної категорії (перші вісім знаків), товарної підкатегорії (десять знаків).

Відповідно до статті 69 МКУ товари при їх декларуванні підлягають класифікації, тобто у відношенні товарів визначаються коди відповідно до класифікаційних групувань, зазначених в УКТ ЗЕД.

Митні органи здійснюють контроль правильності класифікації товарів, поданих до митного оформлення, згідно з УКТ ЗЕД.

На вимогу посадової особи митного органу декларант зобов`язаний надати усі наявні відомості, необхідні для підтвердження заявлених кодів товарів, поданих до митного оформлення, а також зразки таких товарів та/або техніко-технологічну документацію на них.

У разі виявлення під час митного оформлення товарів або після нього порушення правил класифікації товарів митний орган має право самостійно класифікувати такі товари.

Для цілей класифікації товарів під складним випадком класифікації товару розуміється випадок, коли у процесі контролю правильності заявленого декларантом коду товару виникають суперечності щодо тлумачення положень УКТ ЗЕД, вирішення яких потребує додаткової інформації, спеціальних знань, проведення досліджень тощо.

Для цілей класифікації товарів під товарами з ідентичними характеристиками розуміються товари, які мають однакові характерні для них ознаки (фізичні характеристики, хімічний склад, призначення та порядок застосування тощо) і відмінності між цими товарами не впливають на характеристики, визначальні для класифікації таких товарів за одним класифікаційним кодом згідно з УКТ ЗЕД.

Штрафи та інші санкції за несплату митних платежів та за інші порушення, виявлені у зв`язку з неправильною класифікацією товарів, застосовуються митними органами виключно у разі, якщо прийняте митним органом рішення про класифікацію цих товарів у складному випадку було прийнято на підставі поданих заявником недостовірних документів, наданої ним недостовірної інформації та/або внаслідок ненадання заявником всієї наявної у нього інформації, необхідної для прийняття зазначеного рішення, що суттєво вплинуло на характер цього рішення.

Рішення митних органів щодо класифікації товарів для митних цілей є обов`язковими. Такі рішення оприлюднюються у встановленому законодавством порядку. У разі незгоди з рішенням митного органу щодо класифікації товару декларант має право оскаржити це рішення відповідно до глави 4 цього Кодексу.

Наявність рішення митних органів щодо класифікації товарів не є підставою для відмови у прийнятті рішення щодо зобов`язуючої інформації з питань класифікації товарів.

У разі якщо рішення щодо класифікації товарів суперечить рішенню щодо зобов`язуючої інформації з питань класифікації товарів щодо товарів з ідентичними характеристиками, рішення щодо класифікації товарів підлягає скасуванню. У такому разі рішення щодо класифікації товарів втрачає чинність з моменту набрання чинності рішенням щодо зобов`язуючої інформації з питань класифікації товарів, а підприємство не несе відповідальності за негативні наслідки застосування рішення щодо класифікації товарів з моменту його прийняття до моменту його скасування.

Висновки інших органів, установ та організацій щодо визначення кодів товарів згідно з УКТ ЗЕД при митному оформленні мають інформаційний або довідковий характер.

Предметом дослідження у цій справі є віднесення спірного товару до коду товару згідно з УКТЗЕД, як зазначено позивачем у МД під час здійснення митного оформлення, чи до коду товару згідно з УКТЗЕД, як зазначено відповідачем у акті перевірки.

Колегія судів зазначає, що з метою забезпечення єдиного тлумачення і застосування УКТ ЗЕД, на виконання постанови Кабінету Міністрів України від 21.05.2012 № 428 «Про затвердження Порядку ведення Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності» в Україні запроваджено «Пояснення до УКТ ЗЕД побудовані на основі Пояснень до шостого видання Гармонізованої системи опису та кодування товарів 2017 року (Explanatory notes Harmonized commodity description and coding system. Sixth Edition (2017) World Customs Organization), консолідованих Пояснень до Комбінованої номенклатури Європейського Союзу (Explanatory Notes to the Combined Nomenclature of the European Union, Official Journal of the European Union, С 119, Volume 62, 29 March 2019), в яких коди товарів актуалізовані відповідно до Комбінованої номенклатури ЄС 2017 року та змін до Пояснень до Комбінованої номенклатури Європейського Союзу, які надруковані до 18 червня 2020 року в Офіційному журналі ЄС» та затверджені наказом Державної митної служби України від 14.12.2022 № 543 «Про затвердження Пояснень до Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності».

Пояснення, ухвалені у формі рекомендацій, являють собою звичайне - правило поведінки (usage) без оформлення другої частині норми міжнародного права - юридичної обов`язковості (opinio juris), тобто, рекомендація - це акт м`якого права (soft law). Як наслідок, особливістю регулювання правовідносин за класифікацією товарів рекомендаційним актом є виникнення різних правових наслідків для митних органів і для декларанта. Декларант має право вибрати відповідний код товару, який буде їм заявлений при декларуванні, в тому числі, з урахуванням Пояснень. При цьому, для всіх учасників відносин неприпустимо невмотивоване відхилення від Пояснень. Ознакою мотивованого відхилення від класифікації згідно пояснень до УКТЗЕД є встановлення в конкретній ситуації об`єктивного критерію, який відрізняє товар, описаний в поясненнях до УКТЗЕД, від того, що класифікується.

Класифікація товарів для цілей митного оформлення здійснюється згідно з вимогами УКТ ЗЕД, що є товарною номенклатурою Митного тарифу України з урахуванням Основних правил інтерпретації УКТ ЗЕД (далі - ОПІ), відповідних приміток до розділів та груп УКТ ЗЕД, текстового опису товарних позицій та тих характеристик товару, які є визначальними для класифікації.

Пояснення містять тлумачення змісту позицій УКТ ЗЕД, терміни, короткі описи товарів і галузі можливого застосування цих товарів, класифікаційні ознаки та конкретні переліки товарів, що включені або виключені з тих чи інших товарних позицій, методи визначення різних характеристик товарів та іншу інформацію, як є необхідною для однозначного віднесення конкретного товару до певної товарної позиції УКТ ЗЕД.

Відповідно до Правила 1 ОПІ назви розділів, груп та підгруп наводяться лише для зручності користування. Для юридичних цілей класифікація товарів проводиться виходячи з найменувань товарних позицій і відповідних приміток до розділів чи груп і якщо такі тексти назв та примітки не вимагають іншого відповідно до таких положень.

Відповідно до Правила 6 ОПІ для юридичних цілей класифікація товарів у товарних підпозиціях, товарних категоріях і товарних підкатегоріях повинна здійснюватися відповідно до найменувань останніх, а також приміток, які їх стосуються, з урахуванням певних застережень (mutatis mutandis), положень вищезазначених Правил за умови, що порівнювати можна лише назви одного рівня деталізації. Для цілей цього Правила також можуть застосовуватися відповідні примітки до розділів і груп, якщо в контексті не обумовлено інше.

Таким чином, відповідно до Основних правил інтерпретації УКТЗЕД класифікація розумного лічильника Huawei DTSU666 та подібних має розглядатись у товарній позиції 9028 в залежності від їх характеристик.

Враховуючи зазначене, колегія суддів доходить висновку про те, що прийняті відповідачем рішення про визначення кодів товарів згідно УКТЗЕД у товарних підкатегоріях відповідають чинному митному законодавству України, Гармонізованій системі опису та кодування товарів і Комбінованій номенклатурі Європейського Союзу, а також узгоджуються з практикою країн-членів Європейського Союзу.

Колегією суддів враховуються доводи апелянта про те, що Тернопільською митницею прийняте класифікаційне рішення від 13.08.2024 №КТ-UA-2024 щодо класифікації аналогічного товару з артикулом: «HUAWEI Smart Power Sensor DTSU666-H» у товарній підкатегорії . Дане класифікаційне рішення було чинним на момент проведення перевірки та враховано митницею як додатковий фактор, що впливає на єдиний підхід митних органів до класифікації аналогічних товарів.

Втім, задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції виходив з того, що якщо відповідач, приймаючи митні декларації, пропустив товар на митну територію України (після сплати позивачем передбачених законом податків і зборів), то в подальшому він не має правових підстав для прийняття податкових повідомлень-рішень про донарахування митних платежів у зв`язку з виявленням помилки стосовно класифікації товару.

Колегія суддів не погоджує такий висновок суду першої інстанції та зазначає, що така позиція стосується виключно випадку, коли митні органи самостійно віднесли товар до певного коду товарної номенклатури, та не стосується випадку коли декларант самостійно визначає код товару згідно УКТ ЗЕД, а контролюючий орган погоджується із визначеним декларантом кодом товару. У такому випадку, у разі наявності підстав, визначених МК України, митний контроль можливий і після завершення митного оформлення.

Отже, оскільки суд першої інстанції дійшов помилкового висновку про відсутність у митниці права здійснювати донарахування позивачеві за наслідками проведеної перевірки митних платежів, він, відповідно, дійшов помилкового висновку і по суті заявлених позовних вимог. Зокрема, судом першої інстанції не надано оцінки спірним правовідносинам в контексті положень частин 1 та 2 статті 351 МК України

З аналізу вищенаведених норм МК України можна дійти висновку, що митний орган має право здійснити інші методи контролю щодо товару, який пройшов митне оформлення та випущений у вільний обіг, а тому колегія суддів не погоджує протилежний висновок суду першої інстанції щодо відсутності права митного органу здійснювати будь-які митні донарахування та змінювати код товару.

Відповідно до підпункту 54.3.6 статті 54 Податкового кодексу України, у разі, якщо результати митного контролю, отримані після закінчення процедури митного оформлення та випуску товарів, свідчать про заниження або завищення податкових зобов`язань, визначених платником податків у митних деклараціях, митний орган має право самостійно визначити суму грошових зобов`язань.

Враховуючи зазначене, колегія суддів доходить висновку про те, що прийняті відповідачем податкові повідомлення-рішення від 22.05.2025 №UA51 та від 22.05.2025 №UA52 прийняті із дотриманням процедури прийняття та відповідно до вимог чинного законодавства.

Неправильне застосування судом першої інстанції норм матеріального права призвело до помилкових висновків суду щодо предмету спору.

За таких обставин, колегія суддів дійшла висновку про те, що оскаржені позивачем податкові повідомлення-рішення від 22.05.2025 № UA51 та від 22.05.2025 №UA52 прийняті відповідачем на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією, законами України, обґрунтовано, тобто з урахуванням всіх обставин, що мають значення для прийняття рішення, відтак, відповідають критеріям, визначеним статтею 2 Кодексу адміністративного судочинства України.

На підставі вищезазначеного, суд апеляційної інстанції вважає за необхідне апеляційну скаргу задовольнити, а рішення суду першої інстанції у дані справі скасувати та прийняти нове рішення про відмову у задоволенні позову.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 242, 243, 308, 311, 315, 317, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Південно-Східної митниці задовольнити.

Рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 12 серпня 2025 року у справі № 160/16157/25 скасувати та прийняти нову постанову, якою у задоволенні позову ТОВ Солар Інвест Груп до Дніпровської митниці про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень - відмовити.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з моменту її проголошення, але може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом 30 днів.

Головуючий - суддя С.В. Чабаненко

суддя С.В. Білак

суддя С.В. Сафронова