Справа № 714/93/26
Суддя: Єфтемій С. М.
Дата ухвалення: 2026-03-02 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 2-а/714/18/26
У Х В А Л А

"02" березня 2026 р. м. Герца

Суддя Герцаївського районного суду Чернівецької області Єфтемій С.М., розглянувши адміністративний позов ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення,-

В С Т А Н О В И В:

Представник позивача, адвокат Онофрей Ш.К. в інтересах ОСОБА_1 звернувся до суду із вказаним адміністративним позовом за яким просить скасувати постанову по справі про адміністративне правопорушення про притягнення позивача до адміністративної відповідальності за ч. 3 ст. 210-1 КУпАП.

Водночас, представник позивача також просив поновити ОСОБА_1 строк звернення для суду на оскарження вказаної постанови відповідача як такий, що пропущений з поважних причин, оскільки постанову про накладення адміністративного стягнення позивач не отримував, розгляд адміністративної справи відбувся за його відсутності та фактично про існування спірної постанови дізнався лише 23 січня 2026 року після відкриття виконавчого провадження Герцаївським відділом державної виконавчої служби Чернівецької області. До цього жодних документів від ТЦК та СП на його адресу не надходило.

Ухвалою Герцаївського районного суду Чернівецької області від 02 лютого 2026 року відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).

10 лютого 2026 року до суду надійшов відзив на позовну заяву від представника відповідача, за ким просив відмовити в задоволенні позову через його безпідставність. В обґрунтування заперечення зазначив, що позивачу як військовозобов`язаному було направлено поштову повістку про необхідність з`явитися 06 липня 2025 року о 09 год. 00 хв. до ІНФОРМАЦІЯ_2 . Оскільки у вказаний час позивач, не з`явився до ІНФОРМАЦІЯ_2 та не повідомив причини свого неприбуття, останній порушив вимог ст. 22 Закону України «Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію», тим самим вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч. 3 ст. 210-1 КУпАП.

Також, звернув увагу на те, що ОСОБА_1 приймав участь при складанні відносно нього протоколу про адміністративне правопорушення та належним чином був повідомлений про час розгляду адміністративного протоколу, втім, участі у розгляді справи не прийняв, результатом справи не цікавився. Відтак, позивач про винесення оскаржуваної постанови повинен був дізнатись 28.08.2025 року, тобто у день розгляду справи про адміністративне правопорушення.

Суд, розглянувши подані учасниками справи докази, беручи до уваги предмет позову та обставини справи, вважає за необхідне зазначити про наступне.

Судом встановлено, що при відкритті провадження у справі, водночас було вирішено питання про поновлення ОСОБА_1 строк звернення до суду та відповідно до ухвали суду від 02 лютого 2026 року визнано поважними, вказані позивачем причини пропуску строку звернення до суду, а саме, необізнаність позивача щодо винесеної відносно нього оскаржуваної постанови так як розгляд справи відбувся у його відсутності, а її копії відповідачем надіслано позивачу не було, та тільки після відкриття виконавчого провадження дізнався про означену постанову з якою ознайомився 23 січня 2026 року, а 28 січня 2026 року позивач звернувся до суду з позовом.

За положеннями ч. 1 ст. 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів (ч.2 ст.122 КАС України).

Частиною 3 статті 122 КАС України передбачено, що для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Особливості провадження у справах з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень щодо притягнення до адміністративної відповідальності визначені статтею 286 КАС України.

Частиною другою статті 286 КАС України передбачено, що позовну заяву щодо оскарження рішень суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності може бути подано протягом десяти днів з дня ухвалення відповідного рішення (постанови).

За положеннями статті 289 КУпАП скаргу на постанову по справі про адміністративне правопорушення може бути подано протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Частиною 1 ст. 291 КУпАП передбачено, що постанова адміністративного органу (посадової особи) у справі про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку оскарження цієї постанови.

Предметом судового контролю у цій справі є постанова суб`єкта владних повноважень про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення у сфері законодавства, що посягають на встановлений порядок управління.

З огляду на предмет позову, вирішальним є питання дотримання позивачем строку звернення до суду.

Статтею 285 КУпАП визначено, що постанова оголошується негайно після закінчення розгляду справи. Копія постанови протягом трьох днів вручається або висилається особі, щодо якої її винесено.

Копія постанови вручається під розписку. У разі якщо копія постанови висилається, про це робиться відповідна відмітка у справі.

З огляду на наведене, КУпАП визначає два можливі способи вручення постанови про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення особі, щодо якої її винесено: (1) вручення під розписку; (2) надіслання поштою з повідомленням про вручення. Ці дії повинні бути вчинені протягом трьох днів після закінчення розгляду справи.

На цьому звернув увагу Верховний Суд у своїй постанові від 27 листопада 2025 року у справі № 679/338/24 (адміністративне провадження № К/990/46766/24).

З уваги на наведені положення КУпАП і беручи до уваги те, що позивач оскаржувану постанову в день її прийняття фактично не отримував, оскільки не був присутній при розгляді справи, то вирішуючи питання пропуску строку звернення до суду необхідним є з`ясування дати отримання позивачем цієї постанови.

В аспекті зазначеного суд звертає увагу на те, що Верховний Суд у постанові від 12 червня 2020 року у справі № 686/28291/19 сформулював правову позицію щодо відліку десятиденного строку оскарження постанови про накладення адміністративного стягнення.

Так, у цій постанові суд касаційної інстанції на основі аналізу норм статті 289 КУпАП і частини другої статті 291 КУпАП виснував, що постанова у справі про адміністративне правопорушення, може бути оскаржена протягом десяти днів після її вручення особі або отримання поштового повідомлення про вручення, або про відмову в її отриманні, або повернення поштового відправлення з позначкою про невручення.

Аналогічна норма закріплена у частині другій статті 286 КАС України, відповідно до якої позовну заяву щодо оскарження рішень рішень суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності, може бути подано протягом десяти днів з дня вручення такого рішення (постанови).

Отже, під час вирішення питання про пропуск строку звернення з позовом до суду щодо оскарження постанови у справі про адміністративне правопорушення, підлягає з`ясуванню дата отримання цієї постанови.

Вирішуючи питання про відкриття провадження, виходячи з матеріалів справи, судом було встановлено, що позивач оскаржувану постанову про накладення адміністративного стягнення у справі про адміністративне правопорушення від 28 серпня 2025 року у день її прийняття фактично не отримував.

Зважаючи на обставини на яких послався позивач - дізнання про постанови відповідача 23 січня 2026 року у Герцаївському відділі державної виконавчої служби Чернівецької області, суд прийшов до висновку про поважність пропуску позивачем строку на оскарження постанови про адміністративне правопорушення у зв`язку із чим поновив позивачу строк звернення до суду із вказаним позовом.

Втім, за ухвалою Герцаївського районного суду Чернівецької області від 19 лютого 2026 року витребувано у Герцаївському відділі ДВС у Чернівецькому районі інформацію про направлення постанови про відкриття виконавчого провадження з виконання постанови № 7214 від 28.08.2025 року на адресу ОСОБА_1 із зазначенням коли таку було вручено останньому.

За даними Герцаївського відділу ДВС у Чернівецькому районі Чернівецької області постанову про відкриття виконавчого провадження щодо виконання оскаржуваної постанови ОСОБА_1 була надіслана 28.11.2025 року.

Згідно офіційного сайту Укрпошти про вручення поштового відправлення, за трек-номером відправлення №R53 відстежується, що така постанова була надіслана на адресу ОСОБА_1 за місцем його проживання с. Байраки, яка прибула до відділення 29.11.2025 року та повернуто відправнику 31.12.2025 року з позначкою про неможливість її вручення у зв`язку «одержувач відсутній за вказаною адресою».

Верховний Суд у постанові від 18 березня 2021 року у справі № 911/3142/19 сформував правовий висновок про те, що направлення листа рекомендованою кореспонденцією на дійсну адресу є достатнім для того, щоб вважати повідомлення належним, оскільки отримання зазначеного листа адресатом перебуває поза межами контролю відправника (близька за змістом правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 квітня 2018 року у справі № 800/547/17 (П/9901/87/18) (провадження № 11-268заі18).

Відтак, враховуючи вищенаведене, датою коли позивачу стало відомо про можливе порушення його прав, свобод чи інтересів слід вважати 31.12.2025 року.

Згідно з ч.ч. 1, ст. 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку. Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду (ч. 3 ст. 123 КАС України).

Якщо після відкриття провадження у справі суд дійде висновку, що викладений в ухвалі про відкриття провадження у справі висновок суду про визнання поважними причин пропуску строку звернення до адміністративного суду був передчасним, і суд не знайде інших підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, суд залишає позовну заяву без розгляду (ч. 4 ст. 123 КАС України).

Верховний Суд у постанові зазначеній вище від 27 листопада 2025 року у справі № 679/338/24 звернув увагу на те, що з системного аналізу норми статті 123 КАС України, яка визначає наслідки пропущення строків звернення до адміністративного суду, вбачається, що передумовою настання відповідних наслідків для позивача є надання останньому можливості подати заяву про поновлення пропущеного строку в разі її неподання, або ж вказати інші причини пропуску строку, аніж ті, які були зазначені в первинній заяві про поновлення строку та визнані судом неповажними.

Отже, КАС України допускає ймовірність виявлення судом факту недотримання строку звернення до суду і після відкриття провадження у справі, внаслідок чого позов може бути залишений без розгляду.

Підсумовуючи наведене, суд дійшов висновку, що при подачі позову до суду позивачем не дотримано вимог ст.ст. 160, 161, 171 КАС України, а провадження у справі було відкрито за позовною заявою, яка не відповідає вказаним вимогам КАС України. При цьому, доводи позивача щодо поновлення пропущеного строку звернення до суду в частині поважності причин пропуску строку, суд вважає необґрунтованими.

За приписами ч. 13 ст. 171 КАС України, суддя, встановивши після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 160, 161 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

З урахуванням наведеного, позивачу слід надати додаткові пояснення та докази на їх підтвердження, що свідчать про обставини, які об`єктивно перешкоджали йому звернутись до суду з адміністративним позовом у строки, визначені статтями 122, 286 КАС України.

Таким чином, позовну заяву слід залишити без руху із встановленням позивачу строку для усунення її недоліків.

Поряд із цим, суд зазначає, що у відповідності до ч. 15 ст.171 КАС України якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява залишається без розгляду.

Пунктом 7 частини 1 ст. 240 КАС України суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, якщо провадження в адміністративній справі було відкрито за позовною заявою, яка не відповідає вимогам статей 160, 161, 172 цього Кодексу, і позивач не усунув цих недоліків у строк, встановлений судом.

З наведеного слідує, що встановлення судом після відкриття провадження у справі факту пропущення позивачем строку звернення до суду з позовом є підставою для залишення такого позову без руху, і лише в разі не усунення недоліків позовної заяви позивачем така, в силу вказаних вище положень КАС України, підлягає залишенню без розгляду.

На підставі наведеного та керуючись ст.ст. 122, 123, 161, 171, 241, 243, 248, 287 КАС України, суд,

П О С Т А Н О В И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 залишити без руху.

Встановити позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви протягом десяти днів з дня вручення даної ухвали, шляхом подання заяви про поновлення строку звернення до суду з цим позовом із зазначенням інших причин поважності пропущеного строку, аніж ті, які були зазначені в первинній заяві про поновлення строку та визнані судом неповажними.

Роз`яснити, що в разі невиконання вимог ухвали і не усунення недоліків у вказаний строк позовна заява буде залишена без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Заперечення на ухвалу, що не підлягає оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя