Справа № 420/38825/24
Суддя: Мельник-Томенко Ж.М.
Дата ухвалення: 2026-03-03 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

03 березня 2026 року

м. Київ

справа № 420/38825/24

адміністративне провадження № К/990/3662/26

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:

судді-доповідача Мельник-Томенко Ж.М.,

суддів: Єресько Л.О., Жука А.В.,

перевіривши касаційну скаргу Головного управління Національної поліції в Одеській області на рішення Одеського окружного адміністративного суду від 18.02.2025 та постанову П`ятого апеляційного адміністративного суду від 05.12.2025 у справі №420/38825/24 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Одеській області про визнання протиправними накази та зобов`язати вчинити певні дії,

УСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Головного управління Національної поліції в Одеській області, в якому просив:

- визнати протиправними та скасувати накази Головного управління Національної поліції в Одеській області від 28.11.2024 №3016 «Про застосування дисциплінарного стягнення до поліцейського Роздільнянського РВП ГУНП в Одеській області», від 09.12.2024 №1947 о/с, яким капітана поліції ОСОБА_1 (0002490), заступника начальника слідчого відділу Роздільнянського районного відділу поліції Головного управління національної поліції в Одеській області, з 09.12.2024 звільнено зі служби за пунктом 6 частини 1 статті 77 Закону України «Про Національну поліцію» (у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту національної поліції України);

- поновити ОСОБА_1 на посаді заступника начальника слідчого відділу Роздільнянського районного відділу поліції Головного управління національної поліції в Одеській області з 09.12.2024.

Рішенням Одеського окружного адміністративного суду від 18.02.2025, залишеним без змін постановою П`ятого апеляційного адміністративного суду від 05.12.2025, позов задоволено частково.

Визнано протиправним та скасовано наказ Головного управління Національної поліції в Одеській області від 28.11.2024 №3016 «Про застосування дисциплінарного стягнення до поліцейського Роздільнянського РВП ГУНП в Одеській області».

Визнано протиправним та скасовано наказ Головного управління Національної поліції в Одеській області від 09.12.2024 №1947 о/с, яким капітана поліції ОСОБА_1 (0002490), заступника начальника слідчого відділу Роздільнянського районного відділу поліції Головного управління національної поліції в Одеській області, з 09.12.2024 звільнено зі служби за пунктом 6 частини 1 статті 77 Закону України «Про Національну поліцію» (у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту національної поліції України).

Поновлено ОСОБА_1 на посаді заступника начальника слідчого відділу Роздільнянського районного відділу поліції Головного управління національної поліції в Одеській області з 10.12.2024.

У задоволенні решти позовних вимог відмовлено.

Допущено до негайного виконання рішення суду в частині поновлення ОСОБА_1 на посаді заступника начальника слідчого відділу Роздільнянського районного відділу поліції Головного управління національної поліції в Одеській області з 10.12.2024.

Не погоджуючись із рішеннями судів попередніх інстанцій, 23.01.2026 Головне управління Національної поліції в Одеській області через підсистему «Електронний суд» подало касаційну скаргу до Верховного Суду.

Ухвалою Верховного Суду від 10.02.2026 у задоволенні клопотання Головного управління Національної поліції в Одеській області про відстрочення сплати судового збору відмовлено, зазначену касаційну скаргу залишено без руху та надано скаржнику строк для усунення недоліків касаційної скарги шляхом: 1) надання клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження із обґрунтуванням підстав для поновлення строку, підтверджених відповідними доказами; 2) надання документа про сплату судового збору у визначеному Судом розмірі.

Також, роз`яснено, що у разі невиконання вимог цієї ухвали (в частині подання клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження) в установлений судом строк у відкритті касаційного провадження буде відмовлено.

На виконання вимог указаної ухвали суду Головне управління Національної поліції в Одеській області подало Суду клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження.

На обґрунтування поважності причин пропуску строку на звернення до суду з цією касаційною скаргою заявник посилається на запровадження на території Одещини надзвичайної ситуації державного рівня через блекаут внаслідок масованої атаки 13.12.2025, що істотно обмежило можливість підготовки документів в «Електронному суді», а також наголошує на залученні всього особового складу відділу правового забезпечення до охорони громадського порядку та патрулювання. Скаржник вважає, що строк припав на період дії обставин непереборної сили та воєнного стану, а тому просить уникнути надмірного формалізму та поновити строк.

Перевіряючи наведені заявником підстави для поновлення пропущеного процесуального строку, Суд зазначає, що підстави пропуску строку касаційного оскарження можуть бути визнані поважними, а строк поновлено лише у разі, якщо вони пов`язані з непереборними та об`єктивними перешкодами, труднощами, які не залежать від волі особи та унеможливили своєчасне, тобто у встановлений законом процесуальний строк, подання касаційної скарги.

Питання поважності причин пропуску процесуального строку оцінюються судом на власний розсуд, в кожному конкретному випадку, з урахуванням обставин справи і належних доказів поважності пропуску процесуального строку на оскарження.

Приписами статті 44 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) встановлено обов`язок учасників справи добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки, зокрема виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки, а також виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом (пункти шостий, сьомий частини п`ятої цієї статті).

Наведеними положеннями КАС України чітко окреслено характер процесуальної поведінки, який зобов`язує учасників справи діяти сумлінно, тобто проявляти добросовісне ставлення до наявних у них прав і здійснювати їх реалізацію таким чином, щоб забезпечити неухильне та своєчасне (без суттєвих затримок та зайвих зволікань) виконання своїх обов`язків, встановлених законом або судом, зокрема щодо дотримання строку касаційного оскарження, а також належного оформлення касаційної скарги.

Суд зазначає, що, дійсно, відповідно до Указу Президента України від 24.02.2022 №64/2022 "Про введення воєнного стану в Україні", затвердженого Законом України від 24.02.2022 №2102-ІХ "Про затвердження Указу Президента України "Про введення воєнного стану в Україні", з 05 год 30 хв 24.02.2022 в Україні введено воєнний стан, який у подальшому був продовжений Указами Президента України з затвердженням відповідними Законами України.

Запровадження воєнного стану є підставою, яка, відповідно до частини першої статті 121 КАС України, має враховуватися при вирішенні питання щодо поновлення процесуального строку, якщо пропуск строку знаходиться в прямому причинному зв`язку з такими обставинами.

Питання поновлення строку на касаційне оскарження судових рішень у випадку його пропуску з причин, пов`язаних із запровадженням воєнного стану в державі, вирішується в кожному конкретному випадку, виходячи з доводів, наведених у заяві про поновлення такого строку. Однак сам лише факт запровадження воєнного стану не може бути безумовною підставою для поновлення строку на касаційне оскарження судових рішень у всіх абсолютно випадках, зокрема й у випадку звернення до суду з повторною (черговою) скаргою, оскільки поновлення встановленого процесуальним законом строку для подання касаційної скарги здійснюється судом у виняткових, особливих випадках і лише за наявності обставин об`єктивного й непереборного характеру (підтверджених доказами), які істотно ускладнили або унеможливили своєчасну реалізацію права на касаційне оскарження судового рішення.

Так, відповідно до частин першої, другої статті 9 Закону України від 12.05.2015 №389-VIII "Про правовий режим воєнного стану" в умовах воєнного стану Президент України та Верховна Рада України діють виключно на підставі, в межах повноважень та в спосіб, визначені Конституцією та законами України. Кабінет Міністрів України, інші органи державної влади, військове командування, військові адміністрації, Верховна Рада Автономної Республіки Крим, Рада міністрів Автономної Республіки Крим, органи місцевого самоврядування здійснюють повноваження, надані їм Конституцією України, цим та іншими законами України.

Суд, надаючи оцінку доводам скаржника, вважає за необхідне зауважити, що Указ Президента України від 24.02.2022 №64/2022 та всі подальші стосуються лише введення воєнного стану в Україні, будь-яких змін щодо строків розгляду справ, інших процесуальних строків вказаний Указ не містить, зміни в частині процесуальних строків до КАС України не вносилися.

Зміст правового режиму воєнного стану, порядок його введення та скасування, правові засади діяльності органів державної влади, військового командування, військових адміністрацій, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій в умовах воєнного стану, гарантії прав і свобод людини і громадянина та прав і законних інтересів юридичних осіб визначає Закон України "Про правовий режим воєнного стану", згідно з статтею 10 якого у період дії воєнного стану не можуть бути припинені повноваження Президента України, Верховної Ради України, Кабінету Міністрів України, Національного банку України, Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини, судів, органів прокуратури, органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, досудове розслідування, розвідувальних органів та органів, підрозділи яких здійснюють контррозвідувальну діяльність.

Таким чином, в силу вимог закону, органи державної влади продовжують здійснювати свої повноваження в умовах воєнного стану.

Верховний Суд зауважує, що дійсно, введений в країні воєнний стан суттєво ускладнив (подекуди унеможливив) повноцінне функціонування, зокрема, органів державної влади (місцевого самоврядування). Між тим, сама по собі ця обставина, без належного її обґрунтування крізь призму неможливості ситуативного (в конкретних умовах) виконання процесуальних прав і обов`язків учасника справи, й підтвердження її належними й допустимими доказами, не може слугувати підставою для поновлення пропущеного процесуального строку.

Посилання скаржника на оголошення повітряних тривог не можуть бути основною причиною для поновлення строку на подання касаційної скарги, такі не мають постійного та довготривалого характеру. Більш того, тривоги оголошуються у різних регіонах України, та не носять постійного, безперервного характеру.

Щодо зазначених скаржником обставин стосовно відключення світла, то такі також не носили постійного та безперервного характеру.

В той же час, наведені скаржником підстави пропуску строку не можуть бути визначені судом, як непереборні чи такі, що не залежали від його волевиявлення та встановлення внутрішніх організаційних моментів.

Водночас, касаційна скарга не містить доводів щодо об`єктивної неможливості звернутися відповідачу із цією касаційною скаргою без зайвих затримок та зволікань.

Встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених КАС України певних процесуальних дій.

Отже, зазначені скаржником в заяві про поновлення строку на касаційне оскарження доводи не свідчать про об`єктивну неможливість звернутися відповідачу із цією касаційною скаргою без зайвих затримок та зволікань, а тому не можуть бути визнані судом поважною причиною пропуску строку, встановленого КАС України.

Пунктом 4 частини першої статті 333 КАС України передбачено, що суд касаційної інстанції відмовляє у відкритті касаційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на касаційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку касаційного оскарження, визнані судом неповажними.

Ураховуючи, що скаржником не наведено поважних підстав для поновлення строку касаційного оскарження, не надано належних доказів на їхнє підтвердження, у відкритті касаційного провадження необхідно відмовити.

Керуючись статтями 44, 248, 332, 333 КАС України, Суд

УХВАЛИВ:

Визнати неповажними підстави пропуску строку Головним управлінням Національної поліції в Одеській області на касаційне оскарження постанови П`ятого апеляційного адміністративного суду від 05.12.2025 у справі №420/38825/24.

Відмовити у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою Головного управління Національної поліції в Одеській області на рішення Одеського окружного адміністративного суду від 18.02.2025 та постанову П`ятого апеляційного адміністративного суду від 05.12.2025 у справі №420/38825/24.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

СуддіЖ.М. Мельник-Томенко Л.О. Єресько А.В. Жук