Справа № 420/1233/26
Суддя: Катаєва Е.В.
Дата ухвалення: 2026-03-03 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 420/1233/26
УХВАЛА

03 березня 2026 року м. Одеса

Суддя Одеського окружного адміністративного суду Катаєва Е.В., вивчивши адміністративний позов ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_1 про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити певні дії, -

В С Т А Н О В И В:

До Одеського окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов ОСОБА_1 (позов поданий представником позивача адвокатом Буженко Ю.С.) до Військової частини НОМЕР_1 , в якому позивач просить суд:

визнати протиправною бездіяльність відповідача щодо не нарахування та невиплати в день звільнення усіх належних сум грошового забезпечення;

зобов`язати Військову частину НОМЕР_1 нарахувати та виплатити додаткову винагороду за участь у бойових діях за 10.2022-072025 року у сумі 457521,78грн та компенсацію за невикористану відпустку УБД 47950,00грн, усього 505471,78грн.

Частиною 1 ст. 171 КАС України визначено, що суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, крім іншого, відповідає заява вимогам, встановленим ст.ст.160, 161, 172 цього Кодексу; немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до вимог ч. 5 ст. 160 КАС України в позовній заяві зазначаються, крім іншого, повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету (п.2); зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів (п.4); виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини (п.5); перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності), зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви (п.8).

У позові вказане місце проживання позивача АДРЕСА_1 . У той же час надана копія паспорту, в якому зазначена реєстрація місця проживання . АДРЕСА_2 . Отже необхідно надати належні докази правові підстави місця перебування за адресою м. Одеса, вул. Горіхова,196.

Частинами 4,5 ст.161, ч.1 ст.79 КАС України встановлено, що позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги.

Належність, допустимість та достовірність доказів визначна ст.ст.73-75 КАС України.

Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування.

Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи.

Враховуючи, що предметом спірних правовідносин є правильність повнота нарахування грошового забезпечення та всіх належних доплат позивачу, у тому числі доплати до 100тис грн., належними доказами є відповідні накази та картки особового рахунку позивача, в якій зазначаються нараховані складові виплат за місяць служби, а також виплати за відпустку, в якій позивач перебував, що виключає доплату до 100тис.

Також необхідні відомості про всі виплати, які були здійснені позивачу при звільненні, та їх визначення (грошове забезпечення, компенсація тощо).

Такими доказами не можуть слугувати дані ПФУ, а саме довідки форми ОК-5 та ОК-7, які формуються з іншою метою для ПФУ.

Зазначення позивачем недоплати з використанням символу ? , що значить «приблизно» свідчить про відсутність достовірних доказів та не чіткість позовних вимог.

Позивач у розрахунку вимагає компенсацію за невикористані дні відпустки за 41 день, тоді як в наказі про звільнення вказано про необхідність компенсувати 42 дня.

Крім того, в розрахунку позивача вказаний місяць звільнення липень 2025 року щодо недоплати у розмірі 28742,62грн.

Між тим, в наказі від 16.07.2025 року про звільнення позивача вказано про виплату додаткової винагороди позивачу у розмірі 30тис грн за виконання бойових завдань згідно з бойовими наказами (розпорядженнями) пропорційно дням участі за період з 01 по 14 липня 2025 року.

Згідно зі ст.79 КАС України якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об`єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк. Учасник справи також повинен надати докази, які підтверджують, що він здійснив усі залежні від нього дії, спрямовані на отримання відповідного доказу.

Статтею 80 КАС України встановлено, що учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений в ч.2 та 3 ст. 79 цього Кодексу. У клопотанні про витребування доказів повинно бути зазначено:1) який доказ витребовується; 2) обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати; 3) підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа; 4) заходи, яких особа, що подає клопотання, вжила для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів, та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу.

В ухвалі від 18.06.2025 року по справі №990/266/25 Верховний Суд зазначив, що позовні вимоги мають бути сформульовані чітко, зрозуміло та містити визначений спосіб судового захисту. В ухвалі від 16.04.2025 року у справі №990/160/25м Верховний Суд вказав, що всупереч ст.ст.160,161,79,80 КАС України позивачем письмово не повідомлено про об`єктивну неможливість самостійного подання документів, про витребування яких просить остання, а також не надано доказів, які б підтверджували здійснення усіх залежних від неї дій, спрямованих на отримання відповідних документів для подальшого подання їх безпосередньо до суду. Процесуальне законодавство встановлює вимоги до змісту позовної заяви. Від якості позовної заяви, юридично правильного змісту позовних вимог, зазначення способу судового захисту залежить швидкий і ефективний розгляд справи

Представник позивача посилається на те, що він надіслав запит відповідачу 18.08.2025 року , проте відповідь не отримав. Належних доказів направлення саме доданого до позову запиту не надано. Наданий лише розрахунковий документ щодо сплати за послуги пошти, опису вкладеного не надано.

Позивач звільнено зі служби наказом від 16.07.2025 року, позов до суду направлений до суду засобами поштового зв`язку 15.01.2026 року, отже позивачем пропущений тримісячний строк звернення до суду (ч.2 ст.233 КЗпПУ).

Згідно з ч.6 ст.161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Частиною другою статті 233 КЗпП України в редакції, яка набула чинності з 19.07.2022 встановлено, що із заявою про вирішення трудового спору у справах про звільнення працівник має право звернутися до суду в місячний строк з дня вручення копії наказу (розпорядження) про звільнення, а у справах про виплату всіх сум, що належать працівникові при звільненні, - у тримісячний строк з дня одержання ним письмового повідомлення про суми, нараховані та виплачені йому при звільненні.

Cудова палата з розгляду справ щодо виборчого процесу та референдуму, а також захисту політичних прав громадян Касаційного адміністративного суду у постанові від 21.03.2025 у справі №460/21394/23 відступила від правових висновків КАС ВС у постановах від 29.01.2025 у справі №500/6880/23, від 28.08.2024 у справі №580/9690/23, від 23.01.2025 у справі №400/4829/24, від 20.11.2023 у справі №160/5468/23, від 12.09.2024 у справі №200/5637/23 та сформувала наступну правову позицію щодо застосування статті 233 КЗпП України.

Так судова палата дійшла висновку, що якщо мають місце тривалі правові відносини, які виникли під час дії статті 233 КЗпП України, у редакції, що була чинною до 19 липня 2022 року, та були припинені на момент чинності дії статті 233 КЗпП України, в редакції Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо оптимізації трудових відносин», то у такому випадку правове регулювання здійснюється таким чином: - правовідносини, які мають місце у період до 19 липня 2022 року, підлягають правовому регулюванню згідно з положенням статті 233 КЗпП України (у попередній редакції); - у період з 19 липня 2022 року підлягають застосуванню норми статті 233 КЗпП України (у редакції Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо оптимізації трудових відносин»).

На підстав ч.5 ст.242 КАС України, суд враховує останні правові висновки Верховного Суду зазначені у постанові від 21.03.2025 у справі №460/21394/23, згідно яких період підлягає поділу на до 19 липня 2022 року (безстроково) та з 19 липня 2022 року (трьохмісячний строк звернення).

Враховуючи, що адвокат направив запит до відповідача 18.08.2025 року, позивачу було відомо про порушення його прав що найменш на час звернення до адвоката.

Згідно зі ст.169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених ст. ст. 160, 161 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, в якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб їх усунення і встановлюється строк, який не може перевищувати 10 днів з дня вручення ухвали.

Суд вважав необхідним залишити адміністративний позов без руху та надати позивачу десятиденний строк для усунення недоліків позовної заяви, зазначених в ухвалі суду, та роз`яснює, що недоліки повинні бути усунуті шляхом надання належним чином оформленого позову; належних доказів в обґрунтування позовних вимог; заяви про поновлення строку звернення до суду із зазначенням поважності причин його пропуску.

Представником позивача подано до суду заяву про усунення недоліків позову за змістом якої частково усунуті недоліки позову та клопотання про витребування доказів.

Позов подається представником позивача адвокатом Буженко Ю.С., проте вимоги ухвали суду не виконані у повному обсязі.

До суду не поданий належним чином оформлений позов, саме за таким позовом вирішується питання про відкриття провадження у справі.

Крім того, позивачем не подана заява про поновлення строку, проте згідно з ч.6 ст.161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Згідно з ч.1 ст.123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Представник позивача у відповідності до вимог КАС України лише оформив окремо заяву про витребування доказів по справі.

Між тим, пунктом 5 ч.1 ст.4 КАС України визначено, що адміністративне судочинство - діяльність адміністративних судів щодо розгляду і вирішення адміністративних справ у порядку, встановленому цим Кодексом.

Вимоги до позову та до заяв, які подаються до позову у відповідності до ст.161 КАС України, також встановлені положеннями КАС України та повинні бути дотримані учасниками справи.

Згідно з ч.2 ст.44 КАС України учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Ухвалою суду від 06.02.2025 року продовжений строк на усунення недоліків позову.

Ухвала суду доставлена в електронний кабінет представника позивача позивача 12.02.2026 року.

Станом на 03.03.2026 року позивач недоліки не усунув, в автоматизованій системі діловодства суду заяв, клопотань не зареєстровано.

Відповідно до п.1 ч.4 ст. 169 КАС України позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

Згідно ч.5,6,8 КАС України суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи без розгляду не пізніше п`яти днів з дня її надходження або з дня закінчення строку на усунення недоліків. Про повернення позовної заяви суд постановляє ухвалу. Копія ухвали про залишення позовної заяви без руху або про повернення позовної заяви надсилається особі, яка подала позовну заяву, не пізніше наступного дня після її постановлення. Копія позовної заяви залишається в суді. Повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

При таких обставинах в силу п.1 ч.4 ст.169 КАС України позов підлягає поверненню.

Керуючись ст.169 КАС України, суд,-

У Х В А Л И В:

Адміністративний позов ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_1 про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити певні дії - повернути позивачу без розгляду.

Роз`яснити позивачу, що повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом

Ухвала набирає законної сили у порядку ст.256 КАС України.

Ухвала може бути оскаржена в порядку та строки встановлені ст. ст. 293-295 КАС України.

Суддя Е.В. Катаєва