Справа № 160/4772/25
Суддя: Шарапа В.М.
Дата ухвалення: 2026-03-02 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

про залишення касаційної скарги без руху

02 березня 2026 року

м. Київ

справа №160/4772/25

адміністративне провадження №К/990/6293/26

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду: судді-доповідача Шарапи В.М., суддів: Берназюка Я.О., Кравчука В.М., перевіривши касаційну скаргу Дніпровської міської ради на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 27.05.2025 та постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 03.12.2025 у справі №160/4772/25 за позовом Керівника Лівобережної окружної прокуратури міста Дніпра до Департаменту гуманітарної політики Дніпровської міської ради, Дніпровської міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Дніпровська гімназія №86 Дніпровської міської ради, про визнання протиправною бездіяльність та зобов`язання вчинити певні дії,

В С Т А Н О В И В:

Керівник Лівобережної окружної прокуратури міста Дніпра звернувся до суду з позовом до Департаменту гуманітарної політики Дніпровської міської ради, Дніпровської міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Дніпровська гімназія №86 Дніпровської міської ради, у якому просив:

- визнати протиправною бездіяльність Департаменту гуманітарної політики Дніпровської міської ради та Дніпровської міської ради щодо не оформлення правовстановлюючих документів на земельну ділянку за адресою: вул. Янтарна, 39, м. Дніпро, яка використовується Дніпровською гімназією №86 Дніпровської міської ради;

- зобов`язати Департамент гуманітарної політики Дніпровської міської ради та Дніпровську міську раду вжити заходів щодо оформлення правовстановлюючих документів на земельну ділянку Дніпровської гімназії №86 Дніпровської міської ради за адресою: вул. Янтарна, 39, м. Дніпро, код ЄДРПОУ-26508761.

Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 27.05.2025, залишеним без змін постановою Третього апеляційного адміністративного суду від 03.12025, позов задоволено.

На адресу Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду 12.02.2026 надійшла касаційна скарга Дніпровської міської ради, в якій відповідач просить скасувати рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 27.05.2025, постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 03.12.2025 та ухвалити нове судове рішення про відмову у задоволенні позову.

За наслідками перевірки касаційної скарги на предмет відповідності вимогам, передбаченим статтями 328-330 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), встановлено, що останню подано без додержання вимог процесуального закону, що діяв на час її подання.

Щодо строку на касаційне оскарження

Відповідно до частини 1 статті 329 КАС України касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. У разі якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Частинами 2 та 3 статті 329 КАС України встановлено, що учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення. Строк на подання касаційної скарги також може бути поновлений у разі його пропуску з інших поважних причин, крім випадків, визначених частиною п`ятою статті 333 цього Кодексу.

У касаційній скарзі Дніпровська міська рада, вказуючи підставою касаційного оскарження пункт 1 частини 4 статті 328 КАС України, заявила клопотання про поновлення пропущеного строку, яке обґрунтовує тим, що вже зверталася з касаційною скаргою, проте остання була повернута у зв`язку з незазначенням передбачених КАС України підстав для оскарження судових рішень в касаційному порядку.

Також скаржник зазначає, що в зв`язку із введенням в Україні правового режиму воєнного стану, Дніпровська міська рада була позбавлена можливості вчасного та оперативного реагування на листи, запити, рішення судів, тощо. Крім цього, в зв`язку із побоюванням за власне життя та здоров`я, частина співробітників, що забезпечують оперативність в судових процесах, була змушена покинути країну, змінити місце проживання або працювати відділено.

На підтвердження вказаних доводів скаржник надає розпорядження Дніпровського міського голови від 24.02.2022, яким, серед іншого, дозволено працівникам Дніпропетровської міської ради та її виконавчих органів, комунальних підприємств, закладів та установ (крім тих, які забезпечують життєдіяльність міста), у яких встановлено простій, не перебувати за основним місцем роботи до закінчення простою.

Також заявник касаційної скарги звертає увагу на системні відключення електроенергії, які також значно впливають на строки підготовки заяв по суті, опрацювання судових рішень з огляду на те, що тривалість таких відключень часто неможливо компенсувати навіть в позаробочий час.

Крім цього скаржник просить врахувати незначний строк повторного звернення із касаційною скаргою після отримання ухвали Верховного Суду від 28.01.2026, що демонструє добросовісність з його боку.

При цьому скаржником зазначено про отримання ним оскаржуваного рішення суду апеляційної інстанції через підсистему «Електронний суд» 05.12.2025 та наголошено, що вперше звернувся до Верховного Суду із касаційною скаргою в межах строків, передбачених статтею 329 КАС України.

Оцінюючи поважність наведених скаржником причин пропуску строку на касаційне оскарження, Верховний Суд наголошує, що поважними причинами визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що оскаржує судове рішення та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій, що підтверджені належними доказами.

Отже, тільки наявність об`єктивних перешкод для своєчасної реалізації права щодо оскарження судових рішень у касаційному порядку у строк, встановлений процесуальним законом, може бути підставою для висновку про пропуск строку касаційного оскарження з поважних причин.

Перевіряючи доводи, якими скаржник обґрунтовує поважність пропуску строку на касаційне оскарження судових рішень, колегією суддів з`ясовано наступне.

При вирішенні питання про поновлення строку касаційного оскарження суд надає оцінку обставинам, які слугували перешкодою для своєчасного звернення до суду, у взаємозв`язку з інтервалами часу, а саме: з моменту закінчення встановленого статтею 329 КАС України строку касаційного оскарження до дати звернення з касаційною скаргою вперше; з моменту повернення вперше поданої касаційної скарги/відмови у відкритті касаційного провадження за вперше поданою касаційною скаргою до дати повторного звернення з касаційною скаргою тощо.

Згідно з інформацією, наявною в комп`ютерній програмі «Діловодство спеціалізованого суду», Дніпровська міська рада вже реалізовувала своє право на касаційне оскарження судових рішень у цій справі, проте ухвалою Верховного Суду від 28.01.2026 її касаційну скаргу повернуто як таку, що не містила підстав касаційного оскарження судових рішень у цій справі. Вказану ухвалу від 28.01.2026 отримано скаржником в той же день, проте повторно із касаційною скаргою міська рада звернулася до Верховного Суду (згідно даних АТ "Укрпошта") 10.02.2026, тобто через 14 днів.

Згідно статті 121 КАС України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Статтею 44 КАС України передбачено обов`язок учасників справи добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки, зокрема виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки, а також виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.

Також згідно з частиною 1 статті 45 КАС України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.

Тобто особа, зацікавлена у поданні касаційної скарги, повинна вчиняти усі можливі та залежні від неї дії, використовувати у повному обсязі наявні засоби та можливості, передбачені законодавством.

Наведеними положеннями КАС України чітко окреслено характер процесуальної поведінки, який зобов`язує учасників справи діяти сумлінно, тобто проявляти добросовісне ставлення до наявних у них прав і здійснювати їх реалізацію таким чином, щоб забезпечити неухильне та своєчасне (без суттєвих затримок та зайвих зволікань) виконання своїх обов`язків, встановлених законом або судом, зокрема щодо дотримання строку касаційного оскарження, а також належного оформлення касаційної скарги.

Верховний Суд зауважує, що повертаючи 28.01.2026 вперше подану касаційну скаргу, суд касаційної інстанції зазначив про незмістовність наведеного скаржником обґрунтування підстави для касаційного оскарження судових рішень відповідно до пункту 1 частини 4 статті 328 КАС України, тобто, саме проявлений Дніпровською міською радою підхід до оформлення касаційної скарги став причиною для її повернення.

Водночас, надаючи оцінку зазначеним Дніпровською міською радою причинам пропуску на касаційне оскарження, суд касаційної інстанції наголошує, що невиконання скаржником вимог процесуального закону щодо належного оформлення касаційної скарги, та як наслідок, повернення заявнику касаційної скарги не є поважною причиною пропуску цього строку, оскільки не залежить від волі особи, яка подає касаційну скаргу, і не надає такій особі права у будь-який необмежений час після сплину строку касаційного оскарження реалізовувати право на касаційне оскарження судового рішення.

Приведення касаційної скарги у відповідність з вимогами КАС України щодо належного викладення підстав для касаційного оскарження судових рішень, є процесуальним обов`язком сторони, яка не погоджується з судовими рішеннями, і для його виконання процесуальний закон встановлює достатній строк - тридцять днів з дня складення повного тексту оскаржуваного судового рішення (з дня отримання копії судового рішення).

Колегія суддів зауважує, що право на повторне звернення з касаційною скаргою після її повернення, не є безумовним та не може бути достатньою підставою для визнання причини пропуску строку поважною. Тобто, вчасна первинна подача касаційної скарги не означає, що після її повернення повторне звернення до суду касаційної інстанції можливе у будь-який довільний строк, без дотримання часових меж, встановлених процесуальним законом. При цьому, реалізовуючи право на повторне звернення до суду касаційної інстанції, скаржник повинен довести, що повернення вперше поданої касаційної скарги відбулося з причин, які не залежали від особи, яка оскаржує судові рішення.

У цій справі саме Дніпровською міською радою не було дотримано вимог КАС України щодо належного оформлення касаційної скарги, що і стало підставою для її повернення 28.01.2026, тобто, внаслідок недотримання саме скаржником вимог процесуального закону, попередня касаційна скарга була повернута, відповідно, негативні наслідки, які настали у зв`язку з такими причинами є певною мірою відповідальністю за неналежне виконання своїх процесуальних обов`язків, які для усіх учасників справи мають бути рівними.

Крім цього, надаючи оцінку зазначеним Дніпровською міською радою причинам пропуску на касаційне оскарження, суд касаційної інстанції погоджується, що введення в Україні воєнного стану та перебої у постачанні електроенергії, суттєво ускладнює (подекуди унеможливлює) повноцінне функціонування суб`єктів владних повноважень.

Водночас колегія суддів вважає за необхідне зазначити, що введення на території України воєнного стану не зупиняє перебіг процесуальних строків у судових справах, самі по собі обставини щодо воєнного стану, обстрілів та відсутності електроенергії, без належного її обґрунтування крізь призму неможливості ситуативного (в конкретних умовах) виконання процесуальних прав і обов`язків учасника справи, й підтвердження її належними й допустимими доказами, не може слугувати підставою для поновлення пропущеного процесуального строку.

При цьому лише факт введення воєнного стану на території України не може слугувати безумовною та достатньою підставою для визнання поважними причин пропуску процесуального строку, за відсутності відповідних обґрунтувань та доказів того, як саме введення воєнного стану вплинуло на роботу скаржника.

Верховний Суд зауважує, що державні органи є рівними перед законом і судом, поряд з іншими учасниками справи, та зобов`язані діяти вчасно та в належний спосіб, в тому числі при оскарженні судових рішень в апеляційному/касаційному порядку, та не можуть зловживати наданими їм процесуальними правами.

Маючи намір добросовісної реалізації належного права на касаційний перегляд справи, сторона повинна забезпечити неухильне виконання вимог процесуального закону, зокрема, стосовно строку подання касаційної скарги, її форми та змісту.

При цьому, неналежна організація процесу із звернення із касаційною скаргою, виникнення організаційних складнощів у суб`єкта владних повноважень для її своєчасного подання є суто суб`єктивною причиною, а негативні наслідки, які настали у зв`язку з такою причиною, є певною мірою відповідальністю за неналежне виконання своїх процесуальних обов`язків, які для усіх учасників справи мають бути рівними.

Особа, що діє від імені держави, як суб`єкт владних повноважень, не може та не повинна намагатись отримати вигоду від організаційних складнощів, які склались у неї на поточний день, шляхом уникнення або зволікання виконання ним своїх процесуальних обов`язків, в тому числі і щодо вчасного подання позовної заяви.

Верховний Суд зазначає, що не можуть бути прийняті до уваги посилання скаржника на встановлення простою в роботі Дніпровської міської ради, оскільки такі обмеження не можуть зупиняти організаційну діяльність органу місцевого саоврядування на необмежено тривалий строк, особливо в контексті того, що в умовах воєнного стану та встановленого простою звернення до суду все ж таки відбулось, що спростовує твердження міської ради про те, що наведені ним обставини становлять перешкоду для звернення до суду касаційної інстанції.

Стосовно посилання скаржника на наявність форс-мажорних обставин (військову агресією російської федерації проти України), які засвідчені сертифікатом від 28.02.2022 № 2024/02.0-7.1 Торгово-промислової палати України, колегія суддів зауважує, що форс-мажорні обставини не мають преюдиційного характеру, і при їх виникненні установа, яке посилається на них як на підставу неможливості належного виконання відповідного зобов`язання, повинно довести їх наявність не тільки самих по собі, але і те, що вони були форс-мажорними саме для даного конкретного випадку.

Водночас, Дніпровською міською радою не доведено існування форс-мажорних обставин та їх безпосередній вплив на неможливість здійснювати нею зобов`язання в частині, зокрема, повторного звернення із касаційною скаргою в найкоротші строки.

Крім цього, Верховний Суд у постанові від 07.06.2023 у справі №906/540/22 зазначив, що лист Торгово-промислової палати України від 28.02.2022 №2024/02.0-7.1 не є безумовною підставою вважати, що форс-мажорні обставини настали для всіх без виключення суб`єктів. Кожен суб`єкт, який в силу певних обставин не може виконати свої зобов`язання, має доводити наявність в нього форс-мажорних обставин.

Враховуючи зазначене, суд не вбачає підстав для визнання, викладених Дніпровською міською радою у заяві про поновлення строку касаційного оскарження, причин пропуску такого строку поважними.

У випадку наявності інших підстав та доказів, які б підтверджували неможливість своєчасного вчинення процесуальної дії зі звернення до суду касаційної інстанції з касаційною скаргою у строк, визначений законом, скаржник має право звернутися до Верховного Суду з відповідною обґрунтованою заявою.

Таким чином, подана касаційна скарга підлягає залишенню без руху для надання скаржнику часу повідомити суд про інші поважні причини пропуску строку на касаційне оскарження, якщо такі є, та надати належні докази на підтвердження поважності причин пропуску строку на касаційне оскарження.

Щодо обставин, передбачених пунктом 2 частини п`ятої статті 328 КАС України

Відповідно до частини першої статті 328 КАС України учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в касаційному порядку рішення суду першої інстанції після апеляційного перегляду справи, а також постанову суду апеляційної інстанції повністю або частково у випадках, визначених цим Кодексом.

Дніпровська міська рада, звертаючись до Верховного Суду із касаційною скаргою, у якості підстави касаційного оскарження судових рішень зазначає пункт 1 частини четвертої статті 328 КАС України.

Водночас, згідно з пунктом 2 частини п`ятої статті 328 КАС України не підлягають касаційному оскарженню судові рішення у справах незначної складності та інших справах, розглянутих за правилами спрощеного позовного провадження (крім справ, які відповідно до цього Кодексу розглядаються за правилами загального позовного провадження), крім випадків, якщо:

а) касаційна скарга стосується питання права, яке має фундаментальне значення для формування єдиної правозастосовчої практики; б) особа, яка подає касаційну скаргу, відповідно до цього Кодексу позбавлена можливості спростувати обставини, встановлені оскарженим судовим рішенням, при розгляді іншої справи; в) справа становить значний суспільний інтерес або має виняткове значення для учасника справи, який подає касаційну скаргу; г) суд першої інстанції відніс справу до категорії справ незначної складності помилково.

Системний аналіз зазначених правових норм свідчить про те, що процесуальний закон пов`язує можливість касаційного перегляду у справах незначної складності та інших справах, розглянутих за правилами спрощеного позовного провадження, тільки у взаємозв`язку з тими обставинами, вичерпний перелік яких викладений у підпунктах "а"-"г" пункту 2 частини п`ятої статті 328 КАС України.

Згідно з ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 18.02.2025 справу №160/4772/25 прийнято до провадження та призначено до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи.

Розгляд цієї справи здійснювався за правилами спрощеного позовного провадження.

Отже, враховуючи, що ця справа розглянута за правилами спрощеного позовного провадження, для можливості відкриття касаційного провадження процесуальним законом передбачено необхідність обґрунтувати наявність підстав для розгляду цієї касаційної скарги, не лише визначених частиною четвертою статті 328 КАС України, а й підтвердження обставин, передбачених підпунктами "а"-"г" пункту 2 частини п`ятої статті 328 КАС України.

Дніпровська міська рада, оскаржуючи судові рішення у справі, розглянутій за правилами спрощеного позовного провадження, про наявність виняткових обставин, передбачених пунктом 2 частини п`ятої статті 328 КАС України, не зазначає.

При цьому, доведення вищезазначених обставин та, відповідно, права на касаційне оскарження судових рішень у справах незначної складності та інших справах, розглянутих за правилами спрощеного позовного провадження, покладається на особу, яка подає касаційну скаргу.

Частиною другою статті 332 КАС України встановлено, що до касаційної скарги, яка не оформлена відповідно до вимог, встановлених статтею 330 цього Кодексу, застосовуються положення статті 169 цього Кодексу.

Приписами частини першої статті 169 КАС України визначено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160,161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи наведене вище, касаційну скаргу слід залишити без руху, а скаржнику необхідно надати:

- уточнену касаційну скаргу, де вказати підстави для касаційного оскарження судових рішень відповідно до вимог частини четвертої статті 328 КАС України із зазначенням обставин, визначених підпунктами "а"-"г" пункту 2 частини п`ятої статті 328 цього Кодексу, а також надати копії уточненої касаційної скарги у відповідності до кількості учасників справи;

- обгрунтоване клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження судових рішень із зазначенням інших поважних причин його пропуску.

Керуючись статтями 44, 169, 330, 332 КАС України, Верховний Суд

У Х В А Л И В:

Визнати неповажними причини пропуску Дніпровською міською радою строку на касаційне оскарження та відмовити у задоволенні її клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження у справі №160/4772/25.

Касаційну скаргу Дніпровської міської ради на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 27.05.2025 та постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 03.12.2025 у справі №160/4772/25 за позовом Керівника Лівобережної окружної прокуратури міста Дніпра до Департаменту гуманітарної політики Дніпровської міської ради, Дніпровської міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Дніпровська гімназія №86 Дніпровської міської ради, про визнання протиправною бездіяльність та зобов`язання вчинити певні дії - залишити без руху.

Встановити скаржнику десятиденний строк з дня отримання копії цієї ухвали для усунення зазначених вище недоліків касаційної скарги.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не може бути оскаржена.

Суддя-доповідач В.М. Шарапа

Судді Я.О. Берназюк

В.М. Кравчук