Справа № 640/33685/20
Суддя: Юзьків Микола Іванович
Дата ухвалення: 2026-02-27 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ТЕРНОПІЛЬСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 640/33685/20

27 лютого 2026 рокум.Тернопіль
Тернопільський окружний адміністративний суд, у складі головуючого судді Юзьківа М.І., розглянувши в порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "МІНОР ЛТД" до Головного управління ДПС у м. Києві, про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії, -

ВСТАНОВИВ:

Описова частина

Короткий виклад позиції позивача та заперечень відповідачів

Товариство з обмеженою відповідальністю "МІНОР ЛТД" (далі позивач, або Товариство) звернулося до суду із позовною заявою до Головного управління ДПС у м. Києві (далі відповідач 1) та Державної податкової служби України (далі відповідач 2), у якій просить ухвалити рішення, яким:

- визнати бездіяльність Головного управління Державної податкової служби у м. Києві (код згідно з ) щодо не реєстрації податкових накладних незаконною;

- зобов`язати Головне управління Державної податкової служби у м. Києві (код згідно з ) зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкові накладні: № 4 від 17.04.2020 на суму 17000,00 грн; № 5 від 17.04.2020 на суму 17000,00 грн; № 1 від 05.05.2020 на суму 50000,00 грн; № 2 від 18.05.2020 на суму 364582,90 грн; № 3 від 19.05.2020 на суму 300000,00 грн; № 4 від 22.05.2020 на суму 50000,00 грн; № 5 від 25.05.2020 на суму 195211,06 грн; № 6 від 25.05.2020 на суму 100000,00 грн; № 7 від 29.05.2020 на суму 433720,00 грн; № 8 від 29.05.2020 на суму 3325000,00 грн.

Позовні вимоги обґрунтовано тим, що позивачем були виписані та направлені на реєстрацію до Єдиного реєстру податкових накладних податкові накладні № 4 від 17.04.2020, № 5 від 17.04.2020, № 1 від 05.05.2020, № 2 від 18.05.2020, № 3 від 19.05.2020, № 4 від 22.05.2020, № 5 від 25.05.2020, № 6 від 25.05.2020, № 7 від 29.05.2020, № 8 від 29.05.2020 (далі - ПН), внаслідок виконання господарських операцій між ним та контрагентами.

Однак, реєстрацію вказаних ПН, на думку позивача, було протиправно зупинено у зв`язку із відповідністю платника п.8 Критеріїв ризиковості платника податку та запропоновано надати пояснення з відповідними документами.

Вважає, що Товариство надано відповідачеві-1 всі передбачені законом та достатні для прийняття рішення про реєстрацію податкових накладних/розрахунку коригування в Єдиному державному реєстрі податкових накладних документи на підтвердження реальності господарських операцій. Також наголошує, що контролюючим органом порушено вимоги нормативних актів, які регулюють спірні правовідносини, оскільки під час зупинення спірної ПН ним не зазначено конкретного переліку документів, яких необхідно для прийняття рішення про реєстрацію ПН, що й слугувало підставою для звернення до суду із цим позовом.

Відповідач 1 подав відзив на позовну заяву, у якому позовні вимоги не визнав та просив відмовити у їх задоволенні. В обґрунтування своєї позиції представник вказав, зокрема, що для підтвердження реальності операцій зазначених у податкових накладних № 4 від 17.04.2020, № 5 від 17.04.2020, № 1 від 05.05.2020, № 2 від 18.05.2020, № 3 від 19.05.2020, № 4 від 22.05.2020, № 5 від 25.05.2020, № 6 від 25.05.2020, № 7 від 29.05.2020, № 8 від 29.05.2020 ТОВ "МІНОР ЛТД" було надіслано повідомлення що до подачі документів про підтвердження реальності здійснення операції. Однак, ТОВ "МІНОР ЛТД" не надано первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання - передачі товарів (робіт, послуг). Відсутність вказаних документів не дала можливості підтвердити реальності здійснення господарських операцій ТОВ "МІНОР ЛТД" згідно з якими виписані податкові накладні.

Відповідач 2 подав відзив на позовну заяву, у якому позовні вимоги не визнав та просив відмовити у їх задоволенні. В обґрунтування своєї позиції представник вказав, що відповідач прийняв рішення за одних обставин та документів, а позивач просить суд скасувати вказане рішення, обґрунтовуючи іншими (додатковими) обставинами та документами. За таких обставин, позивач фактично просить суд перебрати на себе функції контролюючого органу в частині дослідження документів та визначення права позивача на складення податкової накладної, що є неправомірною вигодою, яка не може бути задоволеною.

Відповідач 1 подав додаткові пояснення, у яких представник вказує, що передумовою визнання протиправної бездіяльності суб`єкта владних повноважень є ухилення такого суб`єкта від виконання певних дій та обов`язків визначених законом. Як протиправну бездіяльність суб`єкта владних повноважень треба розуміти зовнішню форму поведінки (діяння) цього органу/його посадової особи, яка полягає (проявляється) у неприйнятті рішення чи в невчиненні юридично значимих й обов`язкових дій на користь заінтересованих осіб, які на підставі закону та/або іншого нормативно-правового регулювання віднесені до компетенції суб`єкта владних повноважень, були об`єктивно необхідними й реально можливими для реалізації, але фактично не були здійснені. У спірних правовідносинах контролюючим органом вчинено активні дії, а саме прийнято індивідуальний акт рішення про відмову в реєстрації спірної податкової накладної, що виключає наявність бездіяльності як такої. Оскільки контролюючим органом були прийняті відповідні рішення про відмову в реєстрації спірних податкових накладних, то в даних правовідносинах відсутня бездільність відповідача 1. За таких обставин заявлені позивачем вимоги фактично спрямовані на подолання наслідків прийнятих рішень, однак сформульовані як вимоги про визнання бездіяльності, що не відповідає положенням статті 5 КАС України, якою визначено належні способи судового захисту, та свідчить про обрання позивачем неналежного способу захисту порушеного права.

Рух справи у суді

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 05.02.2021 позовну заяву залишено без руху та надано строк для усунення визначених в ній недоліків. В межах встановленого судом строку недоліки позовної заяви позивачем усунуто.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 02.03.2021 відкрито провадження в адміністративній справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи.

Відповідно до частини третьої статті 29 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) у разі ліквідації або припинення роботи адміністративного суду справи, що перебували у його провадженні, невідкладно передаються до суду, визначеного відповідним законом або рішенням про припинення роботи адміністративного суду, а якщо такий суд не визначено - до суду, що найбільш територіально наближений до суду, який ліквідовано або роботу якого припинено.

Законом України "Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду" від 13.12.2022 № 2825-IX (далі Закон № 2825-IX) ліквідовано Окружний адміністративний суд міста Києва.

Відповідно до пункту 2 Прикінцевих та перехідних Закону № 2825-IX установлено, що з дня набрання чинності цим Законом Окружний адміністративний суд міста Києва припиняє здійснення правосуддя. Інші адміністративні справи, які не розглянуті Окружним адміністративним судом міста Києва, у тому числі ті, що передані до Київського окружного адміністративного суду до набрання чинності Законом України Про внесення зміни до пункту 2 розділу II Прикінцеві та перехідні положення Закону України "Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва" та утворення Київського міського окружного адміністративного суду щодо забезпечення розгляду адміністративних справ, але не розподілені між суддями (крім справ, підсудність яких визначена частиною першою статті 27, частиною третьою статті 276, статтями 289-1, 289-4 Кодексу адміністративного судочинства України), передаються на розгляд та вирішення іншим окружним адміністративним судам України шляхом їх автоматизованого розподілу між цими судами з урахуванням навантаження, за принципом випадковості та відповідно до хронологічного надходження справ у порядку, визначеному Державною судовою адміністрацією України.

27.02.2025 дана справа надійшла до Тернопільського окружного адміністративного суду та Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 27.02.2025 справу передано на розгляд судді Юзьківу М.І.

Ухвалою Тернопільського окружного адміністративного суду від 03.03.2025 дану адміністративну справу прийняти до провадження судді Юзьківа М.І.

Копію ухвали суду від 03.03.2025 про прийняття справи до провадження відповідач 1 отримав 04.03.2025, що підтверджується довідкою про доставку електронного листа до його електронного кабінету.

Ухвалою Тернопільського окружного адміністративного суду від 26.01.2026 залучено до участі у справі № 640/33685/20 другого відповідача - Державну податкову службу України (місцезнаходження: пл. Львівська, 8, м. Київ, 04053 ). Встановлено Державній податковій службі України строк для подання до суду відзиву на позовну заяву протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання позовної заяви.

Копію ухвали суду від 26.01.2026 про залучення другого відповідача відповідачі отримали 26.01.2026, що підтверджується довідками про доставку електронного листа до їх електронних кабінетів.

Відповідно до частини п`ятої статті 262 КАС України, суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Учасники справи з клопотанням про розгляд справи у судовому засіданні до суду не звертались.

З урахуванням викладеного, розгляд справи судом здійснено у порядку письмового провадження за наявними у ній матеріалами та доказами.

Фактичні обставини справи, встановлені судом

Дослідивши письмові докази та перевіривши доводи, викладені у позовній заяві, суд встановив такі обставини.

Товариство з обмеженою відповідальністю "МІНОР ЛТД" протягом 2019-2020 років здійснювало купівлю-продаж сільськогосподарської техніки та надання в оренду с/г техніки, як власної так і залученої на договірних засадах.

13.04.2020 між ТОВ "МІНОР ЛТД" та ТОВ "ЛАНЕЦЬКОГО" укладено договір оренди № 2/ОР від 13.04.2020 щодо транспортних послуг на перевезення техніки. 17.04.2020 ТОВ "МІНОР ЛТД" отримало попередню оплату від ТОВ "ЛАНЕЦЬКОГО" згідно з рахунком № 12 від 13.04.2020 в сумі 17 000,00 грн, що підтверджується платіжним дорученням № 830 від 17.04.2020. На суму отриманої попередньої оплати за транспортні послуги складено податкову накладну № 4 від 17.04.2020. Після чого отримано квитанцію про те, що податкова накладна прийнята, а реєстрація зупинена, посилаючись на те що підприємство відповідає п. 8 Критеріїв ризикованості платника податків. Переміщення техніки було здійснено 22.04.2020 про що свідчить акт здачі приймання робіт № 4 від 22.04.2020 та ТТН № 4 від 22.04.2020.

Транспортні послуги були придбані ТОВ "Мінор ЛТД" у ТОВ "Укр Інтер-Інвест", що підтверджується актом виконаних робіт № 17 від 22.04.2020, ТТН № 17 від 22.04.2020, договір-замовлення № 18 від 16.04.2020, платіжне доручення № 15 від 27.04.2020 та податкова накладна № 16 від 22.04.2020. Вказані документи були подані відповідачу разом з поясненнями.

15.05.2020 позивачем отримано рішення № 1566570/40050885 про відмову в реєстрації податкової накладної № 4 від 17.04.2020.

Позивачем подано скаргу на рішення № 1566470/40050885 від 15.05.2020, яку рішенням № 21262/40050885/2 від 09.06.2020 залишено без задоволення на підставі відповідності ТОВ "МІНОР ЛТД" критеріям ризиковості платника податку.

13.04.2020 між ТОВ "МІНОР ЛТД" та ТОВ "ЛАНЕЦЬКОГО" укладено договір оренди № 2/ОР від 13.04.2020 щодо транспортних послуг на перевезення техніки. 17.04.2020 ТОВ "МІНОР ЛТД" отримало попередню оплату від ТОВ "ЛАНЕЦЬКОГО" згідно з рахунком № 13 від 13.04.2020 в сумі 17 000,00 грн, що підтверджується платіжним дорученням № 831 від 17.04.2020, На суму отриманої попередньої оплати за транспортні послуги складено податкову накладну № 5 від 17.04.2020. Після чого отримано квитанцію про те, що податкова накладна прийнята, а реєстрація зупинена, посилаючись на те що підприємство відповідає п. 8 Критеріїв ризикованості платника податків. Переміщення техніки було здійснено 22.04.2020, про що свідчить акт здачі приймання робіт № 5 від 22.04.2020 та ТТН № З від 22.04.2020.

Транспортні послуги були придбані ТОВ "Мінор ЛТД" у ТОВ "Укр Інтер-Інвест", що підтверджується актом виконаних робіт № 18 від 22.04.2020, ТТН № 18 від 22.04.2020, договір-замовлення № 19 від 16.04.2020, платіжне доручення № 14 від 27.04.2020 та податкова накладна № 15 від 22.04.2020. Вказані документи були подані відповідачу разом з поясненнями.

15.05.2020 позивачем отримано рішення № 1566472/40050885 від 15.05.2020 про відмову в реєстрації податкової накладної.

Позивачем подано скаргу на рішення № 1566472/40050885 від 15.05.2020, яку рішенням № 21270/40050885/2 від 09.06.2020 залишено без задоволення на підставі відповідності ТОВ "МІНОР ЛТД" критеріям ризиковості платника податку.

24.03.2020 між ТОВ "МІНОР ЛТД" та ТОВ "МОНОЛІТ" було укладено договір № 1/ОР від 24.03.2020. 05.05.2020 позивачем отримано часткову попередню оплату в розмірі 50 000,00 грн та складено ПН № 1 від 05.05.2020. Після чого отримано квитанцію про те, що податкова накладна прийнята, а реєстрація зупинена, посилаючись на те що підприємство відповідає п. 8 Критеріїв ризикованості платника податків. Послуги оренди техніки були надані власною технікою 29.05.2020, що підтверджує акт № 8 від 29.05.2020. Вказані документи були подані відповідачу разом з поясненнями.

17.07.2020 отримано рішення № 1746395/40050885 від 17.07.2020 про відмову в реєстрації даної накладної.

Позивачем подано скаргу на рішення № 1746395/40050885 від 17.07.2020, яку рішенням № 39531/40050885/2 від 31.07.2020 залишено без задоволення на підставі відповідності ТОВ "МІНОР ЛТД" критеріям ризиковості платника податку.

13.04.2020 між ТОВ "МІНОР ЛТД" та ТОВ "ЛАНЕЦЬКОГО" було укладено договір оренди № 2/ОР від 13.04.2020. ТОВ "МІНОР ЛТД" отримало 17.04.2020 часткову попередню оплату від ТОВ "ЛАНЕЦЬКОГО" згідно з рахунком № 11 від 13.04.2020 в сумі 200 000,00 грн, що підтверджується платіжним дорученням № 829 від 17.04.2020. На суму отриманої часткової попередньої оплати за оренду с/г техніки складено та відправлено на реєстрацію податкову накладну № 2 від 18.05.2020.

Після чого, ТОВ "Мінор ЛТД" отримано квитанцію про те, що податкова накладна прийнята, а реєстрація зупинена, посилаючись на те, що підприємство відповідає п. 8 Критеріїв ризикованості платника податків. Послуги оренди техніки були надані власною технікою, що підтверджується, договором № 2/ОР від 13.04.2020, платіжним дорученням № 829 від 17.04.2020, актом виконаних робіт від 18.05.2020, рахунком № 11 від 17.04.2020. Вказані документи були подані відповідачу разом з поясненнями.

06.07.2020 позивачем отримано рішення № 1700595/40050885 від 06.07.2020 про відмову в реєстрації даної накладної.

Позивачем подано скаргу на рішення № 1700595/40050885 від 06.07.2020, яку рішенням від 22.07.2020 № 36563/40050885/2 залишено без задоволення на підставі відповідності ТОВ "МІНОР ЛТД" критеріям ризиковості платника податку.

02.09.2019 ТОВ "Мінор ЛТД" та ТОВ "Світ Агротехніки" уклали договір поставки с/г техніки № 1/К від 02.09.2019. ТОВ "Світ Агротехніки" 19.05.2020 здійснило часткову оплату згідно з рахунком № 16 від 24.04.2020 на суму 300 000,00 грн, відтак позивачем складено податкову накладну № 3 від 19.05.2020 на суму 300 000,00 грн та відправлено на реєстрацію.

Після чого, ТОВ "Мінор ЛТД" отримало квитанцію про те, що податкова накладна прийнята, а реєстрація зупинена, посилаючись на те що підприємство відповідає п. 8 Критеріїв ризикованості платника податків.

Часткові оплати здійснювалися згідно з умовами договору № 1/К від 02.09.2019, що підтверджується податковою накладною № 3 від 19.05.2020, рахунком № 16 від 24.04.2020, договором № 1/К від 02.09.2019, платіжним дорученням № 3149 від 19.05.2020. Вказані документи були подані відповідачу разом з поясненнями.

20.07.2020 позивачем отримано рішення № 1749788/40050885 від 20.07.2020 про відмову в реєстрації даної накладної.

Позивачем подано скаргу на рішення № 1749788/40050885 від 20.07.2020, яку рішенням від 06.08.2020 № 40836/40050885/2 залишено без задоволення на підстава відповідність ТОВ "МІНОР ЛТД" критеріям ризиковості платника податку.

ТОВ "Мінор ЛТД" та ТОВ "РОСТ КАПІТАЛ АКТИВЕ" уклали договір оренди с/г техніки № А-00088/2020 від 18.05.2020. ТОВ "РОСТ КАПІТАЛ АКТИВЕ" 22.05.2020 здійснило часткову оплату згідно з договором №А-00088/2020 від 18.05.2020 в сумі 50 000,00 грн, що підтверджується платіжним дорученням № 1773 від 22.05.2020, а ТОВ "Мінор ЛТД" було складено податкову № 4 від 22.05.2020 на суму 50 000,00 грн та відправлено на реєстрацію.

На отриману квитанцію про те, що податкова накладна прийнята, а реєстрація зупинена, оскільки Товариство відповідає п. 8 Критеріїв ризикованості платника податків, ТОВ "Мінор ЛТД" подало договір № А-00088/2020 від 18.05.2020, платіжне доручення № 1773 від 22.05.2020, договір № А-00088/2020 від 18.05.2020, Акт № 7 від 25.05.2020 оренди техніки разом з поясненнями.

21.07.2020 позивачем отримано рішення № 1753834/40050885 від 21.07.2020 про відмову в реєстрації даної накладної.

Позивачем подано скаргу на рішення № 1753834/40050885 від 21.07.2020, яку рішенням від 06.08.2020 № 40881/40050885/2 залишено без задоволення на підстава відповідності ТОВ "МІНОР ЛТД" критеріям ризиковості платника податку.

ТОВ "Мінор ЛТД" та ТОВ "РОСТ КАПІТАЛ АКТИВЕ" уклали договір оренди с/г техніки № А-00088/2020 від 18.05.2020. ТОВ "РОСТ КАПІТАЛ АКТИВЕ" 22.05.2020 здійснило часткову оплату згідно з договором № А-00088/2020 від 18.05.2020 на суму 50 000,00 гри, а ТОВ "Мінор ЛТД" було складено податкову накладну № 5 від 25,05.2020 на суму 195 211,06 грн та відправлено на реєстрацію.

Після чого підприємство ТОВ "Мінор ЛТД" отримало квитанцію про те, що податкова накладна прийнята, а реєстрація зупинена, посилаючись на те , що підприємство відповідає п. 8 Критеріїв ризикованості платника податків. На вказану квитанцію позивачем надано договір № А- 00088/2020 від 18.05.2020 та акт оренди техніки від 25.05.2020 № 7 разом з поясненнями.

21.07.2020 позивачем отримано рішення № 1753835/40050885 від 21.07.2020 про відмову в реєстрації даної накладної.

Позивачем подано скаргу на рішення № 1753835/40050885 від 21.07.2020, яку рішенням від 06.08.2020 № 40812/40050885/2 залишено без задоволення на підставі відповідності ТОВ "МІНОР ЛТД" критеріям ризиковості платника податку.

ТОВ "Мінор ЛТД" та ТОВ "Укр Інтер-Інвест" уклали договір поставки с/г техніки № 2/К від 02.09.2019. ТОВ "Укр Інтер-Інвест" 25.05.2020 здійснило попередню часткову оплату згідно з рахунком № 18 від 22.05.2020 на суму 100 000,00 грн, що підтверджується платіжним дорученням № 1372 від 25.05.2020, а ТОВ "Мінор ЛТД" було складено податкову накладну № 6 від 25.05.2020 на суму 100000,00 грн та відправлено на реєстрацію.

Після чого підприємство ТОВ "Мінор ЛТД" отримало квитанцію про те, що податкова накладна прийнята, а реєстрація зупинена, посилаючись на те що начебто підприємство відповідає п. 8 Критеріїв ризикованості платника податків. На вказану квитанцію позивачем надано рахунок № 18 від 22.05.2020, договір № 2/К від 02.09.2019, платіжне доручення № 1372 від 25.05.2020, видаткову накладну № 1 від 03.10.2019 та договір поставки № 9DC від 09.07.2019 разом з поясненнями.

21.07.2020 позивачем отримано рішення № 1753836/40050885 від 21.07.2020 про відмову в реєстрації даної накладної.

Позивачем подано скаргу на рішення № 1753836/40050885 від 21.07.2020, яку рішенням від 06.08.2020 № 40856/40050885/2 залишено без задоволення на підставі відповідності ТОВ "МІНОР ЛТД" критеріям ризиковості платника податку.

24.03.2020 між ТОВ "МІНОР ЛТД" та ТОВ "МОНОЛІТ" було укладено договір № 1/ОР. ТОВ "МІНОР ЛТД" 05.05.2020 отримало часткову оплату 50 000,00 грн згідно з якої складено ПН № 1 від 05.05.2020. Послуги оренди техніки були надані власного технікою 29.05.2020, що підтверджує акт № 8 від 29.05.2020, на основі якого було складено податкову накладну № 7 від 29.05.2020 та відповідно відправлено на реєстрацію. Після чого, ТОВ "Мінор ЛТД" отримало квитанцію про те, що податкова накладна прийнята, а реєстрація зупинена, посилаючись на те що начебто підприємство відповідає п. 8 Критеріїв ризикованості платника податків. На вказану квитанцію позивачем надано платіжне доручення № 2249 від 05.05.2020 разом з поясненнями.

20.07.2020 отримано рішення № 1749789/40050885 від 20.07.2020 про відмову в реєстрації даної накладної.

Позивачем подано скаргу на рішення № 1749789/40050885 від 20.07.2020, яку рішенням від 31.07.2020 № 39483/40050885/2 залишено без задоволення на підставі відповідності ТОВ "МІНОР ЛТД" критеріям ризиковості платника податку.

ТОВ "Мінор ЛТД" та ТОВ "Тео-Трейдинг" уклали договір поставки с/г техніки № 3/К від 04.05.2020. ТОВ "Тео-Трейдинг" 29.05.2020 здійснило попередню оплату згідно з рахунком № 20 від 29.05.2020 на суму 3 325 000,00, а ТОВ "Мінор ЛТД" складено податкову № 8 від 29.05.2020 на суму 3 325 000,00 грн та відправлено на реєстрацію.

Після чого, ТОВ "Мінор ЛТД" отримало квитанцію про те, що податкова накладна прийнята, а реєстрація зупинена, посилаючись на те що підприємство відповідає п. 8 Критеріїв ризикованості платника податків. На вказану квитанцію позивачем надано поясненнями разом із підтверджуючими документами.

21.07.2020 позивачем отримано рішення № 1753837/40050885 від 21.07.2020 про відмову в реєстрації даної накладної.

Позивачем подано скаргу на рішення № 1753837/40050885 від 21.07.2020, яку рішенням від 31.07.2020 № 39386/40050885/2 залишено без задоволення на підставі відповідності ТОВ "МІНОР ЛТД" критеріям ризиковості платника податку.

Вважаючи дії відповідача 1 протиправними, позивач звернувся з цим позовом до суду.

Мотивувальна частина

Предметом оскарження у цій справі по суті є рішення відповідача 1 про відмову у реєстрації поданих Товариством з обмеженою відповідальністю "МІНОР ЛТД" податкових накладних.

Отже, при розгляді цієї справи, суд має надати зазначеним рішенням Комісії Головного управління ДПС у Волинській області оцінку на предмет відповідності верховенству права та критеріїв законності рішення суб`єкта владних повноважень, які наведені в частині другій статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України).

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Вказана норма Основного Закону означає, що діяльність суб`єктів владних повноважень здійснюється у відповідності до спеціально-дозвільного типу правового регулювання, яке побудовано на основі принципу заборонено все, крім дозволеного законом; дозволено лише те, що прямо передбачено законом.

Застосування такого принципу суттєво обмежує цих суб`єктів у виборі варіантів чи моделі своєї поведінки, а також забезпечує використання ними владних повноважень виключно в межах закону і тим самим істотно обмежує можливі зловживання з боку держави та її органів.

Вчинення ж державним органом чи його посадовою особою дій у межах компетенції, але непередбаченим способом, у непередбаченій законом формі або з виходом за межі компетенції є підставою для визнання таких дій (бездіяльності) та правових актів, прийнятих у процесі їх здійснення, неправомірними.

Відносини, які виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, у тому числі податку на прибуток та податку на додану вартість, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства, врегульовані Податковим кодексом України (далі - ПК України, у редакції чинній на час прийняття оскаржуваного рішення).

Відповідно до абзацу першого пункту 201.1 статті 201 ПК України на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, кваліфікованого електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Податкова накладна складається на кожне повне або часткове постачання товарів/послуг, а також на суму коштів, що надійшли на поточний рахунок як попередня оплата (аванс) (пункт 201.7 статті 201 ПК України).

За правилами абзаців першого, п`ятого пункту 201.10 статті 201 ПК України при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою. Підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру податкових накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня.

Якщо надіслані податкові накладні/розрахунки коригування сформовано з порушенням вимог, передбачених пунктом 201.1 цієї статті та/або пунктом 192.1 статті 192 цього Кодексу, а також у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування відповідно до пункту 201.16 цієї статті, протягом операційного дня продавцю/покупцю надсилається квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття їх в електронному вигляді або зупинення їх реєстрації із зазначенням причин. Квитанція про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування надсилається одночасно продавцю та покупцю платнику податку (абзаци десятий, дванадцятий пункту 201.10 статті 201 ПК України).

Відповідно до пункту 201.16 статті 201 ПК України реєстрація податкової накладної/ розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.

Затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 № 1165 (набрала чинності з 01.02.2020) Порядок зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних визначає механізм зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН, організаційні та процедурні засади діяльності комісій з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі.

Пунктом 3 Порядку № 1165 визначені ознаки податкових накладних/розрахунків коригування, яким вони повинні відповідати для безумовної їх реєстрації.

У разі, коли за результатами перевірки податкової накладної/розрахунку коригування визначено, що податкова накладна/розрахунок коригування відповідають одній з ознак безумовної реєстрації, визначених у пункті 3 цього Порядку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування не зупиняється в Реєстрі (пункт 4 Порядку №1165).

За приписами пункту 5 зазначеного Порядку платник податку, яким складено та/або подано для реєстрації в Реєстрі податкову накладну/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряється щодо відповідності критеріям ризиковості платника податку (додаток 1), показникам, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку (додаток 2). Податкова накладна/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряються щодо відповідності відображених у них операцій критеріям ризиковості здійснення операцій (додаток 3).

Пунктом 6 Порядку № 1165 визначено, що у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, яким складено та/або подано податкову накладну/розрахунок коригування для реєстрації в Реєстрі, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація такої податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється. Питання відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку розглядається комісією регіонального рівня. У разі встановлення відповідності платника податку хоча б одному з критеріїв ризиковості платника податку комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Пунктом 7 Порядку № 1165 передбачено, що у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу податкової накладної/розрахунку коригування встановлено, що відображена в них операція відповідає хоча б одному критерію ризиковості здійснення операції, крім податкової накладної/розрахунку коригування, складених платником податку, який відповідає хоча б одному показнику, за яким визначається позитивна податкова історія, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.

Згідно з пунктами 10, 11 Порядку № 1165 у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі контролюючий орган протягом операційного дня надсилає (в електронній формі у текстовому форматі) в автоматичному режимі платнику податку квитанцію про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, яка є підтвердженням зупинення такої реєстрації. У квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування зазначаються: 1) номер та дата складення податкової накладної/розрахунку коригування; 2) критерій (критерії) ризиковості платника податку та/або ризиковості здійснення операцій, на підставі якого (яких) зупинено реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, з розрахованим показником за кожним критерієм, якому відповідає платник податку; 3) пропозиція щодо надання платником податку пояснень та копій документів, необхідних для розгляду питання прийняття контролюючим органом рішення про реєстрацію податкової накладної/ розрахунку коригування в Реєстрі або відмову в такій реєстрації.

Суд зазначає, що пропозиція надання документів вказана без конкретизації їх переліку, що не відповідає суті предмета розгляду, адже посилаючись на відповідний пункт Критеріїв ризиковості здійснення операцій, комісія регіонального рівня зобов`язана вказати у Квитанції про зупинення реєстрації ПН/РК в ЄРПН чіткий перелік документів, які необхідні для прийняття рішення.

Формальне зазначення у Квитанції пропозиції «надання пояснень та копій документів щодо підтвердження інформації, зазначеної в ПН/РК для розгляду питання прийняття рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН є лише дублюванням норми підпункту 3 пункту 11 Порядку № 1165: пропозиція щодо надання платником податку пояснень та копій документів, необхідних для розгляду питання прийняття контролюючим органом рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі або відмову в такій реєстрації.

Відсутність у Квитанції переліку документів, які необхідні контролюючому органу для розгляду питання щодо реєстрації ПН/РК в ЄРПН, свідчить про те, що останній надає право/можливість платнику податків надавати документи на власний розсуд, що, в свою чергу, свідчить про те, що контролюючий орган буде позбавлений можливості (не матиме права) не прийняти такі документи/відхилити чи визнати недостатніми.

Пред`явлення контролюючим органом до платника податків загальної вимоги про надання документів без їх конкретизації виключає можливість такого органу в подальшому застосовувати до такого платника податків негативні наслідки, пов`язані із ненаданням певного документа.

Відповідно до пункту 9 Порядку № 520, письмові пояснення та копії документів, подані платником податку до контролюючого органу відповідно до пункту 4 цього Порядку, розглядає комісія регіонального рівня.

Згідно пункту 11 Порядку № 520, комісія регіонального рівня приймає рішення про відмову в реєстрації податкової накладної/ розрахунку коригування в Реєстрі в разі: ненадання платником податку письмових пояснень стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній / розрахунку коригування, реєстрацію яких зупинено в Реєстрі; та/або ненадання платником податку копій документів відповідно до пункту 5 цього Порядку; та/або надання платником податку копій документів, складених/оформлених із порушенням законодавства.

Тобто, рішення Комісії регіонального рівня повинно містити чітку підставу для відмови у реєстрації ПН / РК в ЄРПН.

Відповідно до пункту 6 Порядку № 1165, у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну/розрахунок коригування, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.

Питання відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку розглядається комісією регіонального рівня.

У разі встановлення відповідності платника податку хоча б одному з критеріїв ризиковості платника податку комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Включення платника податку до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.

Платник податку отримує рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку через електронний кабінет у день прийняття такого рішення (додаток 4).

У рішенні зазначається підстава, відповідно до якої встановлено відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Комісією регіонального рівня розглядається питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, у разі виявлення обставин та/або отримання інформації, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку та/або отримання інформації та копій відповідних документів від платника податку, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

У разі виявлення обставин та/або отримання інформації, визначених абзацом сьомим цього пункту, та прийняття комісією регіонального рівня рішення про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку платник податку отримує таке рішення в електронному кабінеті в день його прийняття (додаток 4).

Інформація та копії документів подаються платником податку до ДПС в електронній формі засобами електронного зв`язку з урахуванням вимог Законів України "Про електронні документи та електронний документообіг", "Про електронні довірчі послуги" та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого Мінфіном.

Документами, необхідними для розгляду питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, можуть бути: договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них; договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлено повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції; первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявних типових форм та галузевої специфіки, накладні; розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків; документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачено договором та/або законодавством; інші документи, що підтверджують невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Інформацію та копії документів, подані платником податку, комісія регіонального рівня розглядає протягом семи робочих днів, що настають за датою їх надходження, та приймає відповідне рішення.

За результатами розгляду інформації та копій документів комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, яке платник податку отримує в електронному кабінеті у день його прийняття (додаток 4).

Виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.

Якщо комісією регіонального рівня протягом семи робочих днів, що настають за датою надходження зазначеної інформації та документів, не прийнято відповідного рішення, платник податку виключається з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

У разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня виключає платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Комісія регіонального рівня постійно проводить моніторинг щодо відповідності/невідповідності платників податку критеріям ризиковості платника податку.

Додатком 1 до Порядку №1165 визначені Критерії ризиковості платника податку на додану вартість:

1. Платника податку на додану вартість (далі - платник податку) зареєстровано (перереєстровано) на підставі недійсних (втрачених, загублених) та підроблених документів згідно з інформацією, наявною в контролюючих органах.

2. Платника податку зареєстровано (перереєстровано) в органах державної реєстрації фізичними особами з подальшою передачею (оформленням) у володіння чи управління неіснуючим, померлим, безвісти зниклим особам згідно з інформацією, наявною в контролюючих органах.

3. Платника податку зареєстровано (перереєстровано) в органах державної реєстрації фізичними особами, що не мали наміру провадити фінансово-господарської діяльності або здійснювати повноваження, згідно з інформацією, наданою такими особами.

4. Платника податку зареєстровано (перереєстровано) та ним проваджено фінансово-господарську діяльність без відома і згоди його засновників і призначених у законному порядку керівників згідно з інформацією, наданою такими засновниками та/або керівниками.

5. Платник податку - юридична особа не має відкритих рахунків у банківських установах, крім рахунків в органах Казначейства (крім бюджетних установ).

6. Платником податку не подано контролюючому органу податкової звітності з податку на додану вартість за два останніх звітних (податкових) періоди всупереч нормам підпункту 16.1.3 пункту 16.1 статті 16 та абзацу першого пункту 49.2 і пункту 49.18 статті 49 Податкового кодексу України.

7. Платником податку на прибуток підприємств не подано контролюючому органу фінансової звітності за останній звітний період всупереч нормам підпункту 16.1.3 пункту 16.1 статті 16 та пункту 46.2 статті 46 Податкового кодексу України.

8. У контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування.

Саме на підставі пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку зупинено реєстрацію ПН поданих позивачем в ЄРПН "У контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування".

Відповідно до пункту 2 Порядку № 1165 автоматизований моніторинг відповідності податкової накладної/розрахунку коригування критеріям оцінки ступеня ризиків - сукупність заходів та методів, що застосовуються контролюючим органом для виявлення ознак наявності ризиків порушення норм податкового законодавства за результатами проведення автоматизованого аналізу наявної в інформаційних системах контролюючих органів податкової інформації.

Критерій оцінки ступеня ризиків, достатній для зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, - визначений показник автоматизованого моніторингу, що характеризує ризик.

Ризик порушення норм податкового законодавства - ймовірність складення та надання податкової накладної/розрахунку коригування для реєстрації в Реєстрі з порушенням норм підпункту "а" або "б" пункту 185.1 статті 185, підпункту "а" або "б" пункту 187.1 статті 187, абзацу першого пунктів 201.1, 201.7, 201.10 статті 201 Податкового кодексу України (далі - Кодекс) за наявності об`єктивних ознак неможливості здійснення операції з постачання товарів/послуг, дані про яку зазначено в такій податковій накладній/розрахунку коригування, та/або ймовірності уникнення платником податку на додану вартість (далі - платник податку) виконання свого податкового обов`язку.

Вказані вище норми свідчать про те, що положеннями Порядку № 1165 передбачено певний алгоритм дій контролюючого органу, за результатом виконання якого ним може бути прийнято рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку.

Так, згідно пункту 5 Порядку № 1165, платник податку, яким складено та/або подано для реєстрації в Реєстрі податкову накладну/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряється щодо відповідності критеріям ризиковості платника податку (додаток 1), показникам, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку (додаток 2).

Тобто, процедура перевірки особи щодо її відповідності критеріям ризиковості платника податку ініціюється (проводиться) лише після подання таким платником податків для реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації.

Право комісії регіонального рівня щодо розгляду питання про відповідність /невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку самостійно ініціювати процедуру розгляду відповідного питання, лише з підстав наявності податкової інформації Порядком №1165 не передбачено.

Норми пункту 5 Порядку № 1165 свідчать про те, що питання про віднесення позивача до Критеріїв ризиковості платника податку могло розглядатися виключно у зв`язку з перевіркою господарської операції, якої стосується саме поданих на реєстрацію ПН, а не будь-якої іншої операції, щодо якої вже прийняте рішення про віднесення платника податків до Критеріїв ризиковості платника податку.

Відповідачем 1 не надано суду жодних належних та допустимих доказів того, що саме результати перевірки господарської операції по поданих податкових накладних призвели до наслідку віднесення позивача до Критеріїв ризиковості платника податків за пунктом 8 Критеріїв. Не надано суду і самого рішення про віднесення позивача до переліку ризикових платників.

В свою чергу, з матеріалів справи слідує, що ТОВ "МІНОР ЛТД" були надані контролюючому органу усі належні первині документи щодо здійснення господарських операції, які відображена в податкових накладних № 4 від 17.04.2020, № 5 від 17.04.2020, № 1 від 05.05.2020, № 2 від 18.05.2020, № 3 від 19.05.2020, № 4 від 22.05.2020, № 5 від 25.05.2020, № 6 від 25.05.2020, № 7 від 29.05.2020, № 8 від 29.05.2020, змісту і обсягу яких було достатньо для прийняття рішення про реєстрацію таких ПН в ЄРПН.

Відповідачем 1 не доведено факт прийняття рішення щодо віднесення позивача до переліку ризиковості платника податку на додану вартість, що стосується саме господарських операцій за ПН № 4 від 17.04.2020, № 5 від 17.04.2020, № 1 від 05.05.2020, № 2 від 18.05.2020, № 3 від 19.05.2020, № 4 від 22.05.2020, № 5 від 25.05.2020, № 6 від 25.05.2020, № 7 від 29.05.2020, № 8 від 29.05.2020,

Суд зазначає, що комісією регіонального рівня жодним чином не обґрунтовано причини відмови у реєстрації зазначених ПН в ЄРПН; не вказано конкретно, які документи не надані платником податків, що стосуються предмета розгляду.

Незважаючи на те, що затверджена Порядком № 1165 форма рішення не передбачає конкретизації підстав у разі відповідності Критеріям ризиковості, не скасовує обов`язок податкового органу необхідності доказування, передбаченого частиною другою статті 77 КАС України.

Таке правозастосування викладене у постановах Верховного Суду від 05.01.2021 у справі № 640/11321/20 та від 05.01.2021 у справі № 640/10988/20.

Суд вважає за необхідне зазначити, що усі сумніви контролюючого органу щодо дотримання позивачем вимог податкового законодавства України під час здійснення господарської діяльності повинні досліджуватися шляхом проведення відповідних перевірок такого платника податків, за умови наявності підстав для її проведення визначених нормами ПК України, а не шляхом блокування реєстрації податкових накладних в ЄРПН.

Зважаючи на вказане вище, рішення комісії ГУ ДПС у м. Києві від 15.05.2020 № 1566470/40050885 про відмову в реєстрації податкової накладної від 17.04.2020 № 4, від 15.05.2020 № 1566472/40050885 про відмову в реєстрації податкової накладної від 17.04.2020 № 5, від 17.07.2020 № 1746395/40050885 про відмову в реєстрації податкової накладної 05.05.2020 № 1, від 06.07.2020 № 1700595/40050885 про відмову в реєстрації податкової накладної від 18.05.2020 № 2, від 20.07.2020 № 1749788/40050885 про відмову в реєстрації податкової накладної від 19.05.2020 № 3, від 21.07.2020 № 1753834/40050885 про відмову в реєстрації податкової накладної від 22.05.2020 № 4, від 21.07.2020 № 1753835/40050885 про відмову в реєстрації податкової накладної від 25.05.2020 № 5, від 21.07.2020 № 1753836/40050885 про відмову в реєстрації податкової накладної від 25.05.2020 № 6, від 20.07.2020 № 1749789/40050885 про відмову в реєстрації податкової накладної від 29.05.2020 № 7, від 21.07.2020 № 1753837/40050885 про відмову в реєстрації податкової накладної від 29.05.2020 № 8 є протиправними.

Щодо обрання ефективного способу захисту прав позивача суд зазначає таке.

Статтею 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (право на ефективний засіб юридичного захисту) передбачено, що кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження.

При цьому, під ефективним засобом (способом) слід розуміти такий, що призводить до потрібних результатів, наслідків, дає найбільший ефект. Таким чином, ефективний спосіб захисту повинен забезпечити поновлення порушеного права, бути адекватним наявним обставинам.

За змістом статті 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом:

1) визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень;

2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень;

3) визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій;

4) визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії;

5) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб`єкта владних повноважень;

6) прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1-4 цієї частини та стягнення з відповідача - суб`єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю.

Захист порушених прав, свобод чи інтересів особи, яка звернулася до суду, може здійснюватися судом також в інший спосіб, який не суперечить закону і забезпечує ефективний захист прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Водночас, згідно з частиною четвертою статті 245 КАС України у випадку, визначеному пунктом 4 частини другої цієї статті, суд може зобов`язати відповідача - суб`єкта владних повноважень прийняти рішення на користь позивача, якщо для його прийняття виконано всі умови, визначені законом, і прийняття такого рішення не передбачає права суб`єкта владних повноважень діяти на власний розсуд.

Згідно з приписами пунктів 19, 20 Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 29.12.2010 № 1246, податкова накладна та/або розрахунок коригування, реєстрацію яких зупинено, реєструється у день настання однієї з таких подій:

прийняття в установленому порядку та набрання чинності рішенням про реєстрацію податкової накладної та/або розрахунку коригування;

набрання рішенням суду законної сили про реєстрацію податкової накладної та/або розрахунку коригування (у разі надходження до ДФС відповідного рішення);

неприйняття та/або відсутність реєстрації в установленому порядку рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування.

Внесення відомостей до Реєстру на підставі рішення суду, яке набрало законної сили, здійснюється з дотриманням вимог цього Порядку. При цьому вимоги абзацу десятого пункту 12 цього Порядку не застосовуються до податкової накладної та/або розрахунку коригування, реєстрацію яких зупинено в установленому порядку.

Датою внесення відомостей до Реєстру вважається день, зазначений в рішенні суду, або день набрання законної сили таким рішенням.

Отже, реєстрація в ЄРПН податкової накладної/розрахунку коригування, реєстрацію якої попередньо було зупинено, є повноваженням ДПС України і нормами чинного законодавства України чітко визначено настання такої події як набрання законної сили рішення суду про реєстрацію відповідної податкової накладної або визначення в судовому рішенні конкретної дати, яку слід вважати датою реєстрації або скасування реєстрації податкової накладної.

Обставин, які б унеможливлювали реєстрацію спірних податкових накладних судом не встановлено.

Відповідно до частини третьої статті 245 КАС України у разі скасування нормативно-правового або індивідуального акта суд може зобов`язати суб`єкта владних повноважень вчинити необхідні дії з метою відновлення прав, свобод чи інтересів позивача, за захистом яких він звернувся до суду.

Таким чином, з метою відновлення прав та інтересів позивача, за захистом яких він звернувся до суду, та враховуючи межі заявлених позовних вимог, що викладені у прохальній частині позовної заяви, суд дійшов висновку про необхідність визнання протиправними та скасування рішень комісії ГУ ДПС у м. Києві від 15.05.2020 № 1566470/40050885, від 15.05.2020 № 1566472/40050885, від 17.07.2020 № 1746395/40050885, від 06.07.2020 № 1700595/40050885, від 20.07.2020 № 1749788/40050885, від 21.07.2020 № 1753834/40050885, від 21.07.2020 № 1753835/40050885, від 21.07.2020 № 1753836/40050885, від 20.07.2020 № 1749789/40050885, від 21.07.2020 № 1753837/40050885 про відмову у реєстрації податкових накладних та зобов`язання ДПС України зареєструвати податкові накладні № 4 від 17.04.2020, № 5 від 17.04.2020, № 1 від 05.05.2020, № 2 від 18.05.2020, № 3 від 19.05.2020, № 4 від 22.05.2020, № 5 від 25.05.2020, № 6 від 25.05.2020, № 7 від 29.05.2020, № 8 від 29.05.2020 в Єдиному реєстрі податкових рішень.

Такий спосіб захисту є достатнім та належним для ефективного відновлення порушеного права позивача.

Висновки за результатами розгляду справи

Відповідно до частини першої статті 9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Згідно з частиною першою та частиною другою статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

За результатами розгляду справи суд дійшов висновку, що відповідачі не довели правомірності оскаржуваних рішень, а тому позовні вимоги є обґрунтованими та підлягають до задоволення у повному обсязі.

Судові витрати

Згідно з частиною першою статті 143 КАС України суд вирішує питання щодо судових витрат у рішенні, постанові або ухвалі. Статтею 139 КАС України визначені правила розподілу судових витрат.

Відповідно до частин першої, третьої статті 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

З матеріалів справи встановлено, що при зверненні до суду з даним позовом позивачем сплачено судовий збір у розмірі 18 918,00 грн, що підтверджується платіжною інструкцією від 09.02.2021 № 168.

У зв`язку із тим, що цей позов задоволено повністю, суд стягує порівну з відповідачів на користь позивача судові витрати у вигляді сплаченого судового збору у розмірі 9 459,00 грн за рахунок їх бюджетних асигнувань.

Доказів понесення інших витрат суду надано не було.

На підставі викладеного та керуючись статтями 6, 9, 14, 72, 73, 77, 90, 241, 250, 257 КАС України, суд

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю "МІНОР ЛТД" до Головного управління ДПС у м. Києві, Державної податкової служби України задовольнити повністю.

Визнати протиправними та скасувати рішення комісії ГУ ДПС у м. Києві від 15.05.2020 № 1566470/40050885, від 15.05.2020 № 1566472/40050885, від 17.07.2020 № 1746395/40050885, від 06.07.2020 № 1700595/40050885, від 20.07.2020 № 1749788/40050885, від 21.07.2020 № 1753834/40050885, від 21.07.2020 № 1753835/40050885, від 21.07.2020 № 1753836/40050885, від 20.07.2020 № 1749789/40050885, від 21.07.2020 № 1753837/40050885 про відмову у реєстрації податкових накладних.

Зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати податкові накладні № 4 від 17.04.2020, № 5 від 17.04.2020, № 1 від 05.05.2020, № 2 від 18.05.2020, № 3 від 19.05.2020, № 4 від 22.05.2020, № 5 від 25.05.2020, № 6 від 25.05.2020, № 7 від 29.05.2020, № 8 від 29.05.2020 в Єдиному реєстрі податкових рішень.

Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "МІНОР ЛТД" судовий збір у розмірі 9459,00 грн (дев`ять тисяч чотириста п`ятдесят дев`ять гривень 00 копійок) за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у м.Києві.

Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "МІНОР ЛТД" судовий збір у розмірі 9459,00 грн (дев`ять тисяч чотириста п`ятдесят дев`ять гривень 00 копійок) за рахунок бюджетних асигнувань Державної податкової служби України.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Відповідно до частини першої статті 295 Кодексу адміністративного судочинства України, апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Згідно із статтею 297 Кодексу адміністративного судочинства України, апеляційна скарга подається безпосередньо до Шостого апеляційного адміністративного суду.

Повне судове рішення складено 27 лютого 2026 року.

Реквізити учасників справи:

позивач:

- Товариство з обмеженою відповідальністю "МІНОР ЛТД" (місцезнаходження: вул. Велика Васильківська, 131, м. Київ, 03150 );

відповідачі:

- Головне управління ДПС у м. Києві (місцезнаходження: вул. Шолуденка, 33/19, м. Київ, 04116 );

- Державна податкова служба України (місцезнаходження: пл. Львівська, 8, м. Київ, 04053 ).

Головуючий суддя Юзьків М.І.