Справа № 640/22003/22
Суддя: Жук Р.В.
Дата ухвалення: 2026-02-27 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

27 лютого 2026 року м. Київ справа №640/22003/22

Київський окружний адміністративний суд у складі судді Жука Р.В., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження адміністративну справу

за позовом 1) ОСОБА_1 ,

2) ОСОБА_2 ,

3) ОСОБА_3 ,

4) ОСОБА_4

до Міністерства економіки, довкілля та сільського господарства України

третя особа Товариство з обмеженою відповідальністю «Марковецький кар`єр»

про визнання протиправним та скасування висновку, -

ВСТАНОВИВ:

І. Зміст позовних вимог

13.12.2022 до Окружного адміністративного суду міста Києва звернулись ОСОБА_1 (далі - позивач 1), ОСОБА_2 (далі - позивач 2), ОСОБА_3 (далі - позивач 3) з адміністративним позовом до Міністерства захисту довкілля та природних ресурсів України (далі -відповідач), у якому просить суд: визнати протиправним та скасувати висновок з оцінки впливу на довкілля №21/01-/1 від 24.08.2022 року планованої діяльності «Видобування корисних копалин (гранітів) Південно- Західної та Західної частини Марківецького родовища. Рекультивація земель, порушених внаслідок видобування корисних копалин Південно-Західної та Західної частини Марківецького родовища. Скидання забруднюючих речовин в складі кар`єрних вод у водний об`єкт (р. Південний Буг в межах села Марківці)», виданий Міністерством захисту довкілля та природних ресурсів України товариству з обмеженою відповідальністю «Марковецький кар`єр». Даній позовній заяві присвоєно №640/22003/22.

22.02.2023 до Київського окружного адміністративного суду звернувся ОСОБА_4 (далі -позивач 4) з адміністративним позовом до Міністерства захисту довкілля та природних ресурсів України (далі -відповідач), у якому просить суд: визнати протиправним та скасувати висновок з оцінки впливу на довкілля №21/01-/1 від 24.08.2022 року планованої діяльності «Видобування корисних копалин (гранітів) Південно- Західної та Західної частини Марківецького родовища. Рекультивація земель, порушених внаслідок видобування корисних копалин Південно-Західної та Західної частини Марківецького родовища. Скидання забруднюючих речовин в складі кар`єрних вод у водний об`єкт (р. Південний Буг в межах села Марківці)», виданий Міністерством захисту довкілля та природних ресурсів України товариству з обмеженою відповідальністю «Марковецький кар`єр». Даній позовній заяві присвоєно №320/4261/23

ІІ. Виклад позиції позивача та заперечень відповідача.

В обґрунтування позовних вимог позивачі 1-3 зазначають, що під час видачі відповідачем оскаржуваного висновку ним було порушено процедуру здійснення оцінки впливу на довкілля, що є окремою підставою для скасування висновку з оцінки впливу на довкілля №21/01-/1 від 24 серпня 2022 року в судовому порядку. Також позивачі 1-3 зазначають, що для виконання норм статті 4 та частини 3 статті 8 Закону про ОВД щодо своєчасного, адекватного та ефективного інформування громадськості потрібно щоб повідомлення про плановану діяльність, яка підлягає оцінці впливу на довкілля, оголошення про початок громадського обговорення звіту з оцінки впливу на довкілля розміщувались на дошках оголошень органів місцевого самоврядування на території, де планується провадити плановану діяльність, або оприлюднюються в інший спосіб, що гарантує доведення інформації до відома мешканців відповідної адміністративно-територіальної одиниці, на території якої планується розміщення об`єкта, чи до відповідної територіальної громади, яка може зазнати впливу планованої діяльності. Також, доступ до звіту з оцінки впливу на довкілля та іншої наданої суб`єктом господарювання документації щодо планованої діяльності забезпечується шляхом їх розміщення у приміщеннях органу місцевого самоврядування відповідної адміністративно-територіальної одиниці, яка може зазнати впливу планованої діяльності.

Проте, дані вимоги Закону про ОВД не були виконані під час проведення оцінки впливу на довкілля планованої діяльності «Видобування корисних копалин (гранітів) Південно-Західної та Західної частини Марківецького родовища. Рекультивація земель, порушених внаслідок видобування корисних копалин Південно-Західної та Західної частини Марківецького родовища. Скидання забруднюючих речовин в складі кар`єрних вод у водний об`єкт (р. Південний Буг в межах села Марківці)», оскільки ані повідомлення про плановану діяльність, яка підлягає оцінці впливу на довкілля, ані оголошення про початок громадського обговорення звіту з оцінки впливу на довкілля, ані сам звіт з оцінки впливу на довкілля не були розміщені в Летичівській селищній раді, органі місцевого самоврядування Летичівської селищної об`єднаної територіальної громади, саме тої громади на території якої планується розміщення об`єкта планованої діяльності та, яка може зазнати найбільшого впливу планованої діяльності.

Дане порушення вимог Закону про ОВД позбавило можливості позивачів 1-3 своєчасно та ефективно розпорядитись своїми правами, наданими статтею 7 Закону про ОВД, щодо подання будь-яких зауважень чи пропозицій, які, на думку громадськості, стосуються планованої діяльності. Тобто, передбачена Законом про ОВД гарантія доведення інформації до відома мешканців відповідної адміністративно-територіальної одиниці, яка може зазнати впливу планованої діяльності, не відбулась через ігнорування суб`єктом господарювання та уповноваженим центральним органом вищенаведених приписів законодавства.

Посилання в оголошенні про початок громадського обговорення звіту з оцінки впливу на довкілля та звіті про громадське обговорення планованої діяльності на розміщення всієї необхідної документації в Меджибіжській селищній раді за адресою: Хмельницька область, Хмельницький район, смт. Меджибіж, не може бути визнано достатнім виконанням вимог Закону про ОВД, оскільки даний орган місцевого самоврядування не є тим органом повноваження якого розповсюджуються на територію села Марківці.

За таких обставин, мешканці Летичівської селищної об`єднаної територіальної громади (якими є Позивачі) були взагалі позбавлені можливості отримувати будь-яку інформацію стосовно проведення процедури отримання висновку з оцінки впливу на довкілля планованої діяльності біля свого села та позбавлені можливості висловити свої думки та пропозиції з цього приводу.

Окрім того, варто звернути увагу, що згідно зі статтею 7 Закону про ОВД, громадське обговорення планованої діяльності після подання звіту з оцінки впливу на довкілля проводиться у формі громадських слухань та у формі надання письмових зауважень і пропозицій (у тому числі в електронному вигляді).

Проте, на період дії та в межах території карантину громадські слухання, передбачені статтею 7 Закону про ОВД, не проводяться, а громадське обговорення планованої діяльності проводиться у формі надання письмових зауважень і пропозицій (у тому числі в електронному вигляді).

Поряд з цим позивач 4 зазначає, що після подання суб`єктом господарювання звіту з оцінки впливу на довкілля та оголошення про початок громадського обговорення планованої діяльності були надані письмові зауваження до планованої діяльності, що є формою участі позивача 4, як громадянина, який безпосередньо зацікавлений у цьому питанні, бо видача цього висновку порушує його права. Серед цих зауважень містилась низка обґрунтувань, які вказували на те, що в цьому місці взагалі неможливе провадження планованої діяльності з видобування гранітів, спираючись на місце розташування планованого кар`єру, його шкідливої діяльності для довкілля, в тому числі наслідки для безпечності життєдіяльності людей та їхнього здоров`я, флори, фауни, біорізноманіття, ґрунту, повітря, води, клімату, ландшафту, природних територій. Проте, відповідач, не зважаючи на всі надані зауваження громадськості, не захотів (або з іншої невідомої причини) прислухатись, проаналізувати та врахувати всі перелічені заборони, що в кінцевому випадку повинно було призвести до відмови у видачі оскаржуваного висновку.

У зв`язку з цим позивач 4 вважає, що безпідставне та необгрунтоване неврахування окремих зауважень та неналежне врахування його інших доводів, викладених у зауваженнях до звіту з оцінки впливу на довкілля, є підставою для скасування оскаржуваного висновку. Так, серед головних зауважень, які не були враховані або неналежно враховано відповідачем під час аналізу інформації, наданої у звіті з оцінки впливу на довкілля, а також інформації, отриманої від позивача 4 під час громадського обговорення.

Отже, на думку позивача 4, під час проведення процедури надання висновку з оцінки впливу на довкілля №21/01-/1 від 24.08.2022 року планованої діяльності «Видобування корисних копалин (гранітів) Південно-Західної та Західної частини Марківецького родовища. Рекультивація земель, порушених внаслідок видобування корисних копалин Південно-Західної та Західної частини Марківецького родовища. Скидання забруднюючих речовин в складі кар`єрних вод у водний об`єкт (р. Південний Буг в межах села Марківці)» було порушено процедуру здійснення оцінки впливу на довкілля, а саме порушено приписи статей 2, 11 Закону України «Про оцінку впливу на довкілля», а також безпідставно та необгрунтовано не враховано, неналежно враховано результати участі громадськості при оцінці впливу на довкілля планованої діяльності. Дані порушення є достатніми підставами для скасування оскаржуваного висновку з оцінки впливу на довкілля відповідно до частини 2 статті 12 Закону про ОВД.

Відповідач, заперечуючи проти позовних вимог, зазначив, що Висновок з оцінки впливу на довкілля від 24.08.2022 № 21/01-/1 планованої діяльності з «Видобування корисних копалин (гранітів) Південно-Західної та Західної частини Марківецького родовища. Рекультивація земель, порушення внаслідок видобування корисних копалин Південно-Західної та Західної частини Марківецького родовища. Скидання забруднюючих речовин в складі кар`єрних вод у водний об`єкт (р. Південний Буг в межах с. Марківці)» є актом індивідуальної дії, який стосується виключно прав та обов`язків Товариства з обмеженою відповідальністю «Марковецький кар`єр» та не порушує права позивачів.

Також, відповідач звертає увагу, що громадське обговорення планованої діяльності Товариство проведено з дотриманням вимог Закону, а твердження позивачів 1-3 про неврахування думки громадськості є безпідставним та необґрунтованим та таким, що не відповідає дійсності. Міндовкілля врахувало зауваження та пропозиції громадськості до планованої діяльності Товариства шляхом встановлення екологічних умов Висновку з ОВД. Крім того, відповідач звертає увагу, що саме на Товариство покладається обов`язок із здійснення післяпроєктного моніторингу. Результати післяпроєктного моніторингу (звіти післяпроєктного моніторингу) Товариство повинно подавати щорічно протягом наступного місяця за звітним до уповноваженого центрального органу та центрального апарату Держекоінспекції, а також забезпечити опублікування результатів на власному вебсайті (в разі наявності) або вебсайтах органів місцевого самоврядування відповідних адміністративно-територіальних одиниць, що можуть зазнати впливу планованої діяльності. Моніторинг здійснюється щорічно протягом п`яти років з моменту початку провадження планованої діяльності.

Поряд з цим, відповідач зазначає, що Законом надано право відповідачу враховувати повністю, враховувати частково або обґрунтовано відхиляти зауваження та пропозиції позивача 4 до планованої діяльності Товариства. При цьому, врахування зауважень та пропозицій позивача 4 під час громадського обговорення Звіту з ОВД відображено у таблиці врахувань наданих зауважень та пропозицій громадськості на сторінках 57-88 звіту про громадське обговорення планованої діяльності від 24.08.2022 № 21/01-5/2. Враховуючи вищевказане, твердження позивача 4 про неврахування Відповідачем його зауважень до планованої діяльності позивача 4 є безпідставним та необґрунтованим.

Також, відповідач зауважує, що Міндовкіллям вжито вичерпних заходів щодо недопущення понаднормового впливу на довкілля, шляхом встановлення ряду екологічних умов Висновку з ОВД.

Таким чином, на думку відповідача, підстави для скасування Висновку з ОВД, визначені частиною другою статті 12 Закону, відсутні, оскільки Міндовкіллям дотримано процедуру здійснення оцінки впливу на довкілля, враховано в екологічних умовах Висновку з ОВД всі зауваження та пропозиції від громадськості, отримані Відповідачем у строк встановлений Законом, а позовні вимоги позивачів вказують лише на незгоду позивачів з рішенням прийнятим суб`єктом владних повноважень.

У поданому до суду відповіді на відзив, позивачі 1-4 не погоджувалися з твердженнями відповідача та просили позовні вимоги задовольнити у повному обсязі.

У поданому до суду запереченні на відповідь на відзив, відповідач просив у задоволені позову відмовити.

ІІІ. Заяви (клопотання) учасників справи інші процесуальні дії у справі.

Законом України від 13.12.2022 №2825-IX "Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду" (далі - Закон №2825-IX) Окружний адміністративний суд міста Києва ліквідовано, утворено Київський міський окружний адміністративний суд із місцезнаходженням у місті Києві.

Відповідно до п. 2 Прикінцевих та перехідних Закону №2825-IX, з дня набрання чинності цим Законом Окружний адміністративний суд міста Києва припиняє здійснення правосуддя; до початку роботи Київського міського окружного адміністративного суду справи, підсудні окружному адміністративному суду, територіальна юрисдикція якого поширюється на місто Київ, розглядаються та вирішуються Київським окружним адміністративним судом.

14.12.2022 вказаний Закон був опублікований в газеті "Голос України" №254 та набрав чинності 15.12.2022.

На адресу Київського окружного адміністративного суду супровідним листом від 28.12.2022 №03-19/2285/22 "Про скерування за належністю справи" надійшли матеріали адміністративної справи №640/22003/22.

16.02.2023 відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями справу №640/22003/22 передано на розгляд судді Київського окружного адміністративного суду Журавлю В.О.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 01.03.2023 відкрито провадження в адміністративній справі №640/22003/22 за правилами спрощеного позовного провадження

22.02.2023 відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями справу №320/4261/23 передано на розгляд судді Київського окружного адміністративного суду Журавлю В.О.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 01.03.2023 відкрито провадження в адміністративній справі № 320/4261/23 за правилами спрощеного позовного провадження.

15.03.2023 відповідачем подано до суду відзив на позовну заяву у справі №640/22003/22.

15.03.2023 відповідачем подано до суду клопотання про залучення товариства з обмеженою відповідальністю «Марковецький кар`єр» до участі у справі №640/22003/22 у якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору.

15.03.2023 відповідачем подано до суду клопотання про розгляд справи за правилами загального позовного провадження у справі №640/22003/22.

11.04.2023 позивачами 1-3 подано до суду відповідь на відзив у справі №640/22003/22.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 17.04.2023 у задоволенні клопотання відповідача про розгляд справи за правилами загального позовного провадження - відмовлено.

24.04.2023 відповідачем подано до суду заперечення на відповідь на відзив у справі №640/22003/22 та клопотання про об`єднання справ №640/22003/22 та №320/4261/23 в одне провадження.

25.04.2023 відповідачем у справі №320/4261/23 подано клопотання про об`єднання справ №640/22003/22 та №320/4261/23 в одне провадження.

25.04.2023 відповідачем у справі №320/4261/23 подано клопотання про залучення товариства з обмеженою відповідальністю «Марковецький кар`єр» до участі у справі у якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору.

25.04.2023 відповідачем подано до суду відзив на позовну заяву у справі №320/4261/23.

25.04.2023 позивачем 4 подано до суду відповідь на відзив №320/4261/23.

04.05.2023 позивачами 1-3 подано до суду заперечення на клопотання відповідача про об`єднання справ №640/22003/22 та №320/4261/23 в одне провадження у справі №640/22003/22.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 17.07.2023 об`єднано в одне провадження для спільного розгляду і вирішення адміністративні справи №640/22003/22 та №320/4261/23 і присвоєно об`єднаним справам спільний номер №640/22003/22.

07.11.2023 відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями справу передано на розгляд судді Київського окружного адміністративного суду Жуку Р.В.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 13.11.2023 прийнято адміністративну справу № 640/22003/22 до провадження. Розгляд справи вирішено здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 17.11.2025 до участі у справі залучено товариство з обмеженою відповідальністю «Марковецький кар`єр» до участі у справі у якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 18.11.2025 клопотання представника Міністерства економіки, довкілля та сільського господарства України про заміну відповідача у справі №640/22003/22 правонаступником - задоволено. Замінено відповідача у справі №640/22003/22 - Міністерство захисту довкілля та природних ресурсів України (вул. Митрополита Василя Липківського, 35, м. Київ, 03035, ) на правонаступника - Міністерство економіки, довкілля та сільського господарства України (01008, Україна, м. Київ, вулиця М. Грушевського, 12/2, ).

Інших заяв чи клопотань по суті справи учасниками справи до суду не подано.

Частиною п`ятою статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше.

Згідно частини другої статті 262 КАС України розгляд справи по суті за правилами спрощеного позовного провадження починається з відкриття першого судового засідання. Якщо судове засідання не проводиться, розгляд справи по суті розпочинається через тридцять днів, а у випадках визначених статтею 263 цього Кодексу, - через п`ятнадцять днів з дня відкриття провадження у справі.

З урахуванням викладеного, керуючись положеннями частини другої статті 262 КАС України наявні підстави для розгляду справи в порядку письмового провадження.

ІV. Обставини встановлені судом, та зміст спірних правовідносин.

Розглянувши подані сторонами документи, з`ясувавши зміст спірних правовідносин з урахуванням доказів, судом встановлені наступні обставини.

Товариство з обмеженою відповідальністю «Марковецький кар`єр» має спеціальний дозвіл на користування надрами від 29.12.2018 №6311 на видобування гранітів Південно- Західної частини Марківецького родовища на загальну площу 21,44 га. Строк дії спеціального дозволу - 20 років.

Маючи намір здыйснювати плановану діяльність з видобутку корисних копалин, ТОВ «Марковецький кар`єр» 13 липня 2021 року на веб-сайті Єдиного реєстру з оцінки впливу на довкілля оприлюднило повідомлення про плановану діяльність, яка підлягає процедурі оцінки впливу на довкілля щодо планованої діяльності «Видобування корисних копалин (гранітів) Південно-Західної та Західної частини Марківецького родовища. Рекультивація земель, порушених внаслідок видобування корисних копалин Південно-Західної та Західної частини Марківецького родовища. Скидання забруднюючих речовин в складі кар`єрних вод у водний об`єкт (р. Південний Буг в межах села Марківці)».

11 серпня 2021 року в Єдиному реєстрі з оцінки впливу на довкілля оприлюднено Зауваження і пропозиції громадськості до планованої діяльності.

13 червня 2022 року до Єдиного реєстру з оцінки впливу на довкілля було внесено Звіт з оцінки впливу на довкілля та Оголошення про початок громадського обговорення Звіту з оцінки впливу на довкілля.

24 серпня 2022 року Міністерство захисту довкілля та природних ресурсів України видало Висновок з оцінки впливу на довкілля №21/01-/1 планованої діяльності «Видобування корисних копалин (гранітів) Південно-Західної та Західної частини Марківецького родовища. Рекультивація земель, порушених внаслідок видобування корисних копалин Південно-Західної та Західної частини Марківецького родовища. Скидання забруднюючих речовин в складі кар`єрних вод у водний об`єкт (р. Південний Буг в межах села Марківці)» товариству з обмеженою відповідальністю «Марковецький кар`єр». Згаданий висновок 25.08.2022 року був опублікований в Єдиному реєстрі з оцінки впливу на довкілля.

Також, 24 серпня 2022 року було сформовано Звіт про громадське обговорення №21/01-/2.

Вважаючи цей Висновок з ОВД протиправним та таким, що підлягає скасуванню через порушення процедури здійснення оцінки впливу на довкілля та неврахування зауважень громадськості, позивачі 1-4 звернулась до суду з цим позовом.

V. Оцінка суду.

Надаючи правову оцінку обґрунтованості аргументам, суд зазначає наступне.

Правові та організаційні засади оцінки впливу на довкілля, спрямованої на запобігання шкоді довкіллю, забезпечення екологічної безпеки, охорони довкілля, раціонального використання і відтворення природних ресурсів, у процесі прийняття рішень про провадження господарської діяльності, яка може мати значний вплив на довкілля, з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів регулюються Законом України «Про оцінку впливу на довкілля» від 23 травня 2017 року № 2059-VIII (далі - Закон України «Про оцінку впливу на довкілля»/Закон № 2059-VIII/ в редакції на час спірних правовідносин).

Відповідно до положень частини першої статті 1 Закону № 2059-VIII вплив на довкілля (далі - вплив) - будь-які наслідки планованої діяльності для довкілля, в тому числі наслідки для безпечності життєдіяльності людей та їхнього здоров`я, флори, фауни, біорізноманіття, ґрунту, повітря, води, клімату, ландшафту, природних територій та об`єктів, історичних пам`яток та інших матеріальних об`єктів чи для сукупності цих факторів, а також наслідки для об`єктів культурної спадщини чи соціально-економічних умов, які є результатом зміни цих факторів;

планована діяльність - планована господарська діяльність, що включає будівництво, реконструкцію, технічне переоснащення, розширення, перепрофілювання, ліквідацію (демонтаж) об`єктів, інше втручання в природне середовище; планована діяльність не включає реконструкцію, технічне переоснащення, капітальний ремонт, розширення, перепрофілювання об`єктів, інші втручання в природне середовище, які не справляють значного впливу на довкілля відповідно до критеріїв, затверджених Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до частини першої статті 2 Закону України "Про оцінку впливу на довкілля", оцінка впливу на довкілля - це процедура, що передбачає:

1) підготовку суб`єктом господарювання звіту з оцінки впливу на довкілля відповідно до статей 5, 6 та 14 цього Закону;

2) проведення громадського обговорення відповідно до статей 7, 8 та 14 цього Закону;

3) аналіз уповноваженим органом відповідно до статті 9 цього Закону інформації, наданої у звіті з оцінки впливу на довкілля, будь-якої додаткової інформації, яку надає суб`єкт господарювання, а також інформації, отриманої від громадськості під час громадського обговорення, під час здійснення процедури оцінки транскордонного впливу, іншої інформації;

4) надання уповноваженим органом мотивованого висновку з оцінки впливу на довкілля, що враховує результати аналізу, передбаченого пунктом 3 цієї частини;

5) врахування висновку з оцінки впливу на довкілля у рішенні про провадження планованої діяльності відповідно до статті 11 цього Закону.

Здійснення оцінки впливу на довкілля є обов`язковим у процесі прийняття рішень про провадження планованої діяльності, визначеної частинами другою і третьою цієї статті. Така планована діяльність підлягає оцінці впливу на довкілля до прийняття рішення про провадження планованої діяльності (частина перша статті третьої Закону № 2059-VIII).

Забороняється розпочинати провадження планованої діяльності, визначеної частинами другою і третьою цієї статті, без оцінки впливу на довкілля та отримання рішення про провадження планованої діяльності (частина четверта статті третьої Закону № 2059-VIII).

У частині п`ятій статті 5 Закону України "Про оцінку впливу на довкілля" зазначено, що повідомлення про плановану діяльність, яка підлягає оцінці впливу на довкілля, оприлюднюється уповноваженим територіальним органом, а у випадках, визначених частинами третьою і четвертою цієї статті, - уповноваженим центральним органом у порядку та спосіб, визначені статтею 4 цього Закону, протягом трьох робочих днів з дня надходження.

Відповідно до частини сьомої статті 5 Закону України "Про оцінку впливу на довкілля" протягом 20 робочих днів з дня офіційного оприлюднення повідомлення про плановану діяльність, яка підлягає оцінці впливу на довкілля, громадськість може надати уповноваженому територіальному органу, а у випадках, визначених частинами третьою і четвертою цієї статті, - уповноваженому центральному органу зауваження і пропозиції до планованої діяльності, обсягу досліджень та рівня деталізації інформації, що підлягає включенню до звіту з оцінки впливу на довкілля. У разі отримання зауважень і пропозицій громадськості відповідний уповноважений орган повідомляє про них суб`єкту господарювання та надає йому копії зауважень і пропозицій протягом трьох робочих днів з дня їх отримання.

Як зазначено у частині десятій статті 5 Закону України "Про оцінку впливу на довкілля" суб`єкт господарювання при підготовці звіту з оцінки впливу на довкілля враховує повністю, враховує частково або обґрунтовано відхиляє зауваження і пропозиції громадськості, надані в процесі громадського обговорення обсягу досліджень та рівня деталізації інформації, що підлягає включенню до звіту з оцінки впливу на довкілля.

Згідно з частиною першою статті 6 Закону України "Про оцінку впливу на довкілля" суб`єкт господарювання забезпечує підготовку звіту з оцінки впливу на довкілля і несе відповідальність за достовірність наведеної у звіті інформації згідно з законодавством.

Звіт з оцінки впливу на довкілля включає, зокрема: 10) усі зауваження і пропозиції, що надійшли до уповноваженого територіального органу, а у випадках, визначених частинами третьою і четвертою статті 5 цього Закону, - до уповноваженого центрального органу після оприлюднення ними повідомлення про плановану діяльність, а також таблицю із зазначенням інформації про повне врахування, часткове врахування або обґрунтування відхилення отриманих під час громадського обговорення зауважень та пропозицій, що надійшли в порядку, передбаченому частиною сьомою статті 5 цього Закону.

Звіт з оцінки впливу на довкілля підписується всіма його авторами (виконавцями) із зазначенням їхньої кваліфікації та зберігається в Єдиному реєстрі з оцінки впливу на довкілля протягом усього часу провадження планованої діяльності, але не менш як п`ять років з дня отримання рішення про провадження планованої діяльності (частина друга статті 6 Закону України "Про оцінку впливу на довкілля").

Нормативно-методичне забезпечення та стандартизацію підготовки звіту з оцінки впливу на довкілля здійснює уповноважений центральний орган (частина дев`ята статті 6 Закону України "Про оцінку впливу на довкілля").

Нормами частин першої - п`ятої статті 9 Закону № 2059-VIII визначено, що уповноважений територіальний орган, а у випадках, визначених частинами третьою і четвертою статті 5 цього Закону, - уповноважений центральний орган видає висновок з оцінки впливу на довкілля, яким виходячи з оцінки впливу на довкілля планованої діяльності, зокрема величини та масштабів такого впливу (площа території та чисельність населення, які можуть зазнати впливу), характеру (у тому числі - транскордонного), інтенсивності і складності, ймовірності, очікуваного початку, тривалості, частоти і невідворотності впливу (включаючи прямий і будь-який опосередкований, побічний, кумулятивний, транскордонний, короткостроковий, середньостроковий та довгостроковий, постійний і тимчасовий, позитивний і негативний впливи), передбачених заходів, спрямованих на запобігання, відвернення, уникнення, зменшення, усунення впливу на довкілля, визначає допустимість чи обґрунтовує недопустимість провадження планованої діяльності та визначає екологічні умови її провадження.

Висновок з оцінки впливу на довкілля є обов`язковим для виконання. Екологічні умови провадження планованої діяльності, зазначені у частині п`ятій цієї статті, є обов`язковими. Висновок з оцінки впливу на довкілля враховується при прийнятті рішення про провадження планованої діяльності та може бути підставою для відмови у видачі рішення про провадження планованої діяльності.

При підготовці висновку з оцінки впливу на довкілля уповноважений територіальний орган, а у випадках, визначених частинами третьою і четвертою статті 5 цього Закону, - уповноважений центральний орган розглядає та бере до уваги звіт з оцінки впливу на довкілля та звіт про громадське обговорення.

В описовій частині висновку з оцінки впливу на довкілля наводиться інформація про: 1) здійснену процедуру оцінки впливу на довкілля; 2) врахування звіту з оцінки впливу на довкілля; 3) враховані та відхилені зауваження та пропозиції, що надійшли під час громадського обговорення.

У висновку з оцінки впливу на довкілля уповноважений територіальний орган, а у випадках, визначених частинами третьою і четвертою статті 5 цього Закону, - уповноважений центральний орган: 1) зазначає тип, основні характеристики та місце провадження планованої діяльності; 2) визначає допустимість чи обґрунтовує недопустимість провадження планованої діяльності; 3) встановлює умови використання території та природних ресурсів під час виконання підготовчих і будівельних робіт та провадження планованої діяльності; 4) встановлює умови щодо охорони довкілля та забезпечення екологічної безпеки під час виконання підготовчих і будівельних робіт та провадження планованої діяльності; 5) встановлює умови щодо запобігання виникненню надзвичайних ситуацій та усунення їх наслідків; 6) встановлює умови щодо зменшення транскордонного впливу планованої діяльності, щодо якої здійснювалася процедура оцінки транскордонного впливу; 7) якщо з оцінки впливу на довкілля випливає необхідність: здійснення компенсаційних заходів - покладає обов`язок зі здійснення таких заходів; запобігання, уникнення, зменшення (пом`якшення), усунення, обмеження, а також моніторингу впливу планованої діяльності на довкілля - покладає обов`язок зі здійснення відповідних дій; здійснення додаткової оцінки впливу на довкілля на іншій стадії проектування - визначає строки та обґрунтовує вимоги щодо її здійснення; додаткова оцінка впливу на довкілля здійснюється за процедурою, передбаченою цим Законом; здійснення післяпроектного моніторингу - визначає порядок, строки та вимоги до його здійснення.

Якщо з оцінки впливу на довкілля з розглянутих виправданих альтернативних варіантів виявляється екологічно обґрунтованим варіант, відмінний від запропонованого суб`єктом господарювання, за письмовою згодою із суб`єктом господарювання у висновку з оцінки впливу на довкілля зазначається погоджений варіант здійснення планованої діяльності.

Отже, здійснення оцінки впливу на довкілля є обов`язковим у процесі прийняття рішень про провадження планованої діяльності, визначеної частинами другою і третьою статті третьої Закону № 2059-VIII. У висновку з оцінки впливу на довкілля уповноважений суб`єкт владних повноважень, зокрема, встановлює умови використання території та природних ресурсів під час виконання підготовчих і будівельних робіт та провадження планованої діяльності, а якщо з оцінки впливу на довкілля випливає необхідність здійснення додаткової оцінки впливу на довкілля на іншій стадії проектування - визначає строки та обґрунтовує вимоги щодо її здійснення.

Такого висновку дійшов Верховний Суд у постанові від 10 квітня 2025 року у справі № 160/3901/23.

Щодо наявності у позивачів 1-4 порушеного права у цій справі суд зазначає таке.

Відповідно до ч. 1 ст. 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи «діяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси.

Відповідно до статті 50 Конституції України кожен має право на безпечне для життя і здоров`я довкілля та на відшкодування завданої порушенням цього права шкоди.

Екологічні інтереси населення також можуть захищатися у судовому порядку на підставі частини сьомої статті 41 Конституції України, відповідно до якої використання власності не може завдавати шкоди правам, свободам та гідності громадян, інтересам суспільства, погіршувати екологічну ситуацію та природні якості землі, а також приписів статті 66 Конституції України, відповідно до яких ніхто не повинен заподіювати шкоду довкіллю.

Суд тлумачить підстави для звернення з позовом до суду для захисту охоронюваного законом інтересу у сфері належного функціонування природних екосистем в світлі гарантій, закріплених в Орхуській конвенції - міжнародному договорі, який встановив зобов`язання держав у сфері доступу до правосуддя в екологічних справах.

Орхуська конвенція ратифікована Законом України № 832-ХІV від 06.07.1999, тому її положення відповідно до статті 9 Конституції України є нормами прямої дії, а положення національного законодавства про процедури і механізми судового захисту порушених екологічних прав та інтересів можуть їх конкретизувати.

Пунктом 3 статті 9 Орхуської конвенції на її Договірні Сторони покладається зобов`язання, зокрема, забезпечувати доступ громадськості до процедур оскарження дій та бездіяльності державних органів і приватних осіб, що порушують вимоги національного екологічного законодавства.

Водночас відповідно до Орхуської конвенції представники громадськості мають право оспорювати порушення національного законодавства у сфері довкілля незалежно від того, належать такі порушення до прав на інформацію і на участь громадськості у процесі ухвалення рішень, гарантованих Орхуською конвенцією, чи ні [(згідно із Настановами щодо впровадження Орхуської конвенції (ООН, 2000 рік)]. Орхуська конвенція забезпечує доступ до правосуддя як на підставі власних положень, так і в порядку забезпечення дотримання національного природоохоронного законодавства.

Приписи нормативно-правових актів усіх рівнів щодо принципів, правил, вимог, обов`язків різноманітних суб`єктів, що стосуються утримання диких тварин, на усіх правових титулах (в усіх формах власності чи користування), в неволі чи в напіввільних умовах, є "національним законодавством, що стосується навколишнього середовища" у значенні пункту 3 статті 9 Орхуської конвенції. Порушення приписів цих нормативно-правових актів може бути предметом судового оскарження відповідно до статті 9 Орхуської конвенції.

З огляду на важливість реального захисту довкілля, неприпустимим є обмежене тлумачення чинного законодавства України, частиною якого є Орхуська конвенція, стосовно права на звернення до суду за захистом охоронюваного законом інтересу у сфері гарантування екологічної безпеки. Відтак право на захист порушеного конституційного права на безпечне довкілля належить кожному та може реалізовуватися громадянами особисто або спільно - через об`єднання громадян (громадськість).

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 17 лютого 2022 року у справі № 120/2553/19-а.

Вирішуючи спір, суд має пересвідчитись у належності особі, яка звернулась за судовим захистом, відповідного права або охоронюваного законом інтересу (чи є така особа належним позивачем у справі наявність права на позов у матеріальному розумінні), встановити, чи є відповідне право або інтерес порушеним (встановити факт порушення).

Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 13 листопада 2019 року у справі № 687/1539/16-а та від 04 лютого 2020 року у справі № 320/7969/17.

Так, з матеріалів справи вбачається, що позивачі мешканцями Летичівської селищної об`єднаної територіальної громади (до якої входить село Марківці) Хмельницького району Хмельницької області.

Отже, беручи до уваги що діяльність ТОВ «Марковецький кар`єр» має безпосередній вплив на навколишнє середовище, суд вважає, що оскаржуваний Висновок безпосередньо стосується прав та інтересів як позивачів так інтересів та прав інших мешканців Летичівської селищної об`єднаної територіальної громади, оскільки вказаний Висновок, є рішенням про провадження планової діяльності підприємства, що полягає саме у видобування корисних копалин (гранітів) Південно-Західної та Західної частини Марківецького родовища, рекультивації земель, порушених внаслідок видобування корисних копалин Південно-Західної та Західної частини Марківецького родовища, скидання забруднюючих речовин в складі кар 'єрних вод у водний об 'єкт (р. Південний Буг в межах села Марківці) в межах громади.

Перевіряючи оскаржуване рішення на відповідність вимогам ч.2 ст.2 Кодексу адміністративного судочинства України, суд зазначає таке.

Відповідно до правового висновку, викладеного у постанові від 13.09.2021 у справі №520/8862/2020 Верховний Суд виснував таке: « 30. Питання, пов`язані з оскарженням в судовому порядку рішень, дій чи бездіяльності у процесі здійснення оцінки впливу на довкілля, унормовані статтею 12 Закону № 2059-VIII, яка встановлює, що висновок з оцінки впливу на довкілля, інші рішення, дії чи бездіяльність органів державної влади або органів місцевого самоврядування у процесі здійснення оцінки впливу на довкілля можуть бути оскаржені будь-якою фізичною чи юридичною особою в судовому порядку. Порушення процедури здійснення оцінки впливу на довкілля, безпідставне та необґрунтоване неврахування чи неналежне врахування результатів участі громадськості, інші порушення законодавства у сфері оцінки впливу на довкілля є підставами для скасування висновку з оцінки впливу на довкілля та рішення про провадження планованої діяльності в судовому порядку.»

Відповідно до ст. 12 Закону №2059-VIII підставами для скасування висновку з оцінки впливу на довкілля є: а) порушення процедури здійснення оцінки впливу на довкілля; б) безпідставне та необґрунтоване неврахування чи неналежне врахування результатів участі громадськості; в) інші порушення законодавства у сфері оцінки впливу на довкілля.

Саме такі критерії підлягають перевірці та оцінці під час розгляду справи про оскарження висновку з оцінки впливу на довкілля.

В свою чергу, надання мотивованого висновку з оцінки впливу на довкілля, що враховує результати аналізу, визначає допустимість чи обґрунтовує недопустимість провадження планованої діяльності та визначає екологічні умови її провадження належить до компетенції відповідача.

Таким чином, визначення допустимості чи недопустимості провадження планованої діяльності належить виключно до дискреційних повноважень відповідача, а не суду. Суд лише перевіряє наявність чи відсутність передбачених ч. 2 ст. 12 Закону №2059-VIII підстав для скасування висновку з оцінки впливу на довкілля

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 17 січня 2025 року у справі № 300/146/23.

Подібних висновків дійшов Верховний Суд у постанові від 20.01.2023 (справа №460/8998/20), зазначивши наступне: " 94. Положення Закону України "Про оцінку впливу на довкілля" у сукупності дають підстави вважати, що суб`єкту владних повноважень надано дискреційне повноваження на аналіз інформації, наданої у звіті з оцінки впливу на довкілля, будь-якої додаткової інформації, яку надає суб`єкт господарювання, а також інформації, отриманої від громадськості під час громадського обговорення.

Відповідно до ст. 7 Закону України «Про оцінку впливу на довкілля» громадське обговорення у процесі оцінки впливу на довкілля проводиться з метою виявлення, збирання та врахування зауважень і пропозицій громадськості до планованої діяльності.

Громадськість має право подавати будь-які зауваження чи пропозиції, які, на її думку, стосуються планованої діяльності, без необхідності їх обґрунтування. Зауваження та пропозиції можуть подаватися в письмовій формі (у тому числі в електронному вигляді) та усно під час громадських слухань із занесенням до протоколу громадських слухань. Письмові зауваження і пропозиції подаються під час громадського обговорення протягом строків, визначених частиною сьомою статті 5 цього Закону та частиною шостою цієї статті.

Уповноважений територіальний орган, а у випадках, визначених частинами третьою і четвертою статті 5 цього Закону, - уповноважений центральний орган зобов`язаний забезпечити громадське обговорення у процесі здійснення оцінки впливу на довкілля.

Громадське обговорення обсягу досліджень та рівня деталізації інформації, що підлягає включенню до звіту з оцінки впливу на довкілля, проводиться згідно із статтею 5 цього Закону.

Громадське обговорення планованої діяльності після подання звіту з оцінки впливу на довкілля проводиться у формі громадських слухань та у формі надання письмових зауважень і пропозицій (у тому числі в електронному вигляді).

Громадське обговорення планованої діяльності після подання звіту з оцінки впливу на довкілля починається з дня офіційного оприлюднення оголошення про початок громадського обговорення звіту з оцінки впливу на довкілля та надання громадськості доступу до звіту з оцінки впливу на довкілля для ознайомлення в порядку, визначеному статтею 4 цього Закону, і триває не менше 25 робочих днів і не більше 35 робочих днів. Усі пропозиції та зауваження громадськості, одержані протягом встановленого строку, підлягають обов`язковому розгляду уповноваженим територіальним органом, а у випадках, визначених частинами третьою і четвертою статті 5 цього Закону, - уповноваженим центральним органом. Пропозиції, надані після встановленого строку, не розглядаються. У разі ненадання зауважень та пропозицій протягом визначеного строку вважається, що зауваження та пропозиції відсутні.

Уповноважений територіальний орган, а у випадках, визначених частинами третьою і четвертою статті 5 цього Закону, - уповноважений центральний орган забезпечує підготовку звіту про громадське обговорення. Невід`ємною частиною звіту про громадське обговорення є відомості про оприлюднення інформації в порядку, визначеному статтею 4 цього Закону, та підтвердження такого оприлюднення, перелік матеріалів, наданих на розгляд громадськості, протоколи громадських слухань, усі отримані письмові зауваження і пропозиції громадськості, а також таблиця із зазначенням інформації про повне врахування, часткове врахування або обґрунтоване відхилення отриманих під час громадського обговорення зауважень та пропозицій. Звіт про громадське обговорення вноситься до Єдиного реєстру з оцінки впливу на довкілля не пізніше строку, визначеного частиною сьомою статті 9 цього Закону. Вимоги до змісту та форми звіту про громадське обговорення встановлюються уповноваженим центральним органом.

Частиною 9 ст. 7 Закону України «Про оцінку впливу на довкілля» встановлено, що порядок проведення громадських слухань у процесі оцінки впливу на довкілля встановлює Кабінет Міністрів України.

Відповідно до частини дев`ятої статті 7 Закону України "Про оцінку впливу на довкілля" постановою Кабінету Міністрів України від 13 грудня 2017 р. № 989 Кабінетом Міністрів України затверджено Порядок проведення громадських слухань у процесі оцінки впливу на довкілля (далі - Порядок №989/в редакції на час спірних правовідносин).

Згідно п. 3 Порядку №989 уповноважений центральний орган або уповноважений територіальний орган забезпечує проведення громадських слухань у процесі громадського обговорення планованої діяльності шляхом:

- оприлюднення оголошення про початок громадського обговорення звіту з оцінки впливу на довкілля, а в разі необхідності - оголошення про проведення повторних громадських слухань;

- проведення громадських слухань;

- розгляду, повного врахування, часткового врахування або обґрунтованого відхилення зауважень і пропозицій громадськості, отриманих під час громадських слухань;

- підготовки і оприлюднення шляхом внесення до Єдиного реєстру з оцінки впливу на довкілля звіту про громадське обговорення.

- Уповноважений центральний орган або уповноважений територіальний орган може залучати до проведення громадських слухань організатора громадських слухань.

Відповідно до ч. 1 та 3 ст. 8 Закону України "Про оцінку впливу на довкілля" уповноважений територіальний орган, а у випадках, визначених частинами третьою і четвертою статті 5 цього Закону, - уповноважений центральний орган оприлюднює оголошення про початок громадського обговорення протягом трьох робочих днів з дня надходження до нього звіту з оцінки впливу на довкілля. Оголошення про початок громадського обговорення звіту з оцінки впливу на довкілля оприлюднюється у спосіб та в порядку, визначені статтею 4 цього Закону.

На офіційному веб-сайті уповноваженого територіального органу, а у випадках, визначених частинами третьою і четвертою статті 5 цього Закону, - уповноваженого центрального органу в мережі Інтернет та на дошках оголошень органів місцевого самоврядування або в інших громадських місцях на території, де планується провадити плановану діяльність, оголошення про початок громадського обговорення звіту з оцінки впливу на довкілля розміщується протягом усього часу з дня офіційного оприлюднення до завершення строку обговорення.

Як було встановлено вище, 24 серпня 2022 року Міністерство захисту довкілля та природних ресурсів України видало товариству з обмеженою відповідальністю «Марковецький кар`єр» Висновок з оцінки впливу на довкілля №21/01-/1 планованої діяльності «Видобування корисних копалин (гранітів) Південно-Західної та Західної частини Марківецького родовища. Рекультивація земель, порушених внаслідок видобування корисних копалин Південно-Західної та Західної частини Марківецького родовища. Скидання забруднюючих речовин в складі кар`єрних вод у водний об`єкт (р. Південний Буг в межах села Марківці)».

Позивачі 1-3 обґрунтовуючи протиправність оскаржуваного висновку посилалися на те, що їх, як мешканців Летичівської селищної об`єднаної територіальної громади було законодавчо обмежено участі в процедурі отримання суб`єктами господарювання висновків з оцінки впливу на довкілля та взагалі було позбавлено своїх будь-яких прав передбачених Законом про ОВД, оскільки не було повідомлено належним чином про розпочату процедуру отримання висновку з оцінки впливу на довкілля ТОВ «Марковецький кар`єр» та не було надано доступ до звіту з оцінки впливу на довкілля та іншої документації.

Суд зазначає, що ТОВ «Марковецький кар`єр» 13 липня 2021 року на веб-сайті Єдиного реєстру з оцінки впливу на довкілля оприлюднило повідомлення про плановану діяльність, яка підлягає процедурі оцінки впливу на довкілля щодо планованої діяльності «Видобування корисних копалин (гранітів) Південно-Західної та Західної частини Марківецького родовища. Рекультивація земель, порушених внаслідок видобування корисних копалин Південно-Західної та Західної частини Марківецького родовища. Скидання забруднюючих речовин в складі кар`єрних вод у водний об`єкт (р. Південний Буг в межах села Марківці)».

Так, згідно повідомлення третьої особи про плановану діяльність, яка підлягає оцінці впливу на довкілля, та оскаржуваного Висновку з оцінки впливу на довкілля планованої діяльності з «Видобування корисних копалин (гранітів) Південно-Західної та Західної частини Марківецького родовища. Рекультивація земель, порушених внаслідок видобування корисних копалин Південно-Західної та Західної частини Марківецького родовища. Скидання забруднюючих речовин в складі кар`єрних вод у водний об`єкт (р. Південний Буг в межах села Марківці)» вбачається, що місце провадження планованої діяльності розташовується на лівому березі р. Південний Буг на відстані 0,5 км на захід від села Марківці.

Також, суд зазначає, що повідомлення опубліковано суб`єктом господарювання в журналі «Еспо» за липень 2021 № 6 (70) та газеті «Екогазета» за липень 2021 № 6 (70) та розміщено на дошках оголошення, а саме в Меджибізькій селищній раді, що знаходиться за адресою: Хмельницька область, Хмельницький район, смт. Меджибіж та приміщенні ТОВ «Марковецький кар`єр», що знаходиться за адресою: Хмельницька область, місто Хмельницький.

Отже, ТОВ «Марковецький кар`єр» повідомлення про плановану діяльність, яка підлягає процедурі оцінки впливу на довкілля щодо планованої діяльності «Видобування корисних копалин (гранітів) Південно-Західної та Західної частини Марківецького родовища. Рекультивація земель, порушених внаслідок видобування корисних копалин Південно-Західної та Західної частини Марківецького родовища. Скидання забруднюючих речовин в складі кар`єрних вод у водний об`єкт (р. Південний Буг в межах села Марківці)» було оприлюднено на Єдиному реєстрі з оцінки впливу на довкілля; опубліковано в журналі «Еспо» за липень 2021 № 6 (70) та газеті «Екогазета» за липень 2021 № 6 (70) та розміщено на дошках оголошення, а саме в Меджибізькій селищній раді, що знаходиться за адресою: Хмельницька область, Хмельницький район, смт. Меджибіж та приміщенні ТОВ «Марковецький кар`єр», що знаходиться за адресою: Хмельницька область, місто Хмельницький.

При цьому, суд зазначає, що згідно з частиною десятою статті 4 Закону уповноважений центральний орган веде Єдиний реєстр з оцінки впливу на довкілля. Інформація, внесена до Єдиного реєстру з оцінки впливу на довкілля, є відкритою, вільний доступ до неї забезпечується через мережу Інтернет.

Таким чином третьою особою було дотримано вимоги ч. 3 ст. 4 Закону України «Про оцінку впливу на довкілля», чим спростовано відповідні твердження позивачів 1 - 3.

Матеріалами справи встановлено, що громадське обговорення обсягу дослідження та рівня деталізації інформації, що підлягає включенню до звіту з оцінки впливу на довкілля відповідно до вимог Закону тривало 20 робочих днів від дня офіційного оприлюднення Повідомлення, а саме з 14.07.2021 і завершено 10.08.2021.

11 серпня 2021 року в Єдиному реєстрі з оцінки впливу на довкілля оприлюднено Зауваження і пропозиції громадськості до планованої діяльності.

Так, судом встановлено, що зауваження і пропозиції громадськості до планованої діяльності ТОВ «Марковецький кар`єр» було подано: Хмельницьким осередком Всеукраїнської екологічної ліги; Громадською організацією «Жіночий Антикорупційний рух»; Казімировою Людмилою Павлівною; ГО «Українська природоохоронна група»; народним депутатом України ОСОБА_5 ; ОСОБА_4 .

Листом від 11.08.2021 № 25/5-21/17139-21 Міндовкілля надало ТОВ «Марковецький кар`єр» зауваження та пропозиції від громадськості, які у встановлений законом строк надійшли до міністерства.

13 червня 2022 року до Єдиного реєстру з оцінки впливу на довкілля ТОВ «Марковецький кар`єр» було внесено Звіт з оцінки впливу на довкілля та Оголошення про початок громадського обговорення Звіту з оцінки впливу на довкілля.

Матеріалами справи встанолвено, що з урахуванням вимог статті 4 Закону звіт з оцінки впливу на довкілля, а також інші матеріали, надані на розгляд громадськості розміщено:

- у приміщенні уповноваженого органу: Міністерстві захисту довкілля та природних ресурсів України (Департаменті екологічної оцінки, контролю та екологічних фінансів) за адресою: вул. Митрополита Василя Липківського, 35, м. Київ, 03035);

- у приміщенні органу місцевого самоврядування відповідної адміністративно-територіальної одиниці, що може зазнати впливу планованої діяльності: Меджибізька селищна рада за адресою: вул. Пушкіна, 5, смт Меджибіж, Хмельницький р-н, Хмельницька обл., 31530,

- а також в інших загальнодоступних місцях, визначених суб`єктом господарювання, за наявності: ТОВ «Марковецький кар`єр» за адресою: вул. Лісогринівецька, 18-В, кв. 82, м. Хмельницький, Хмельницька обл., 29000.

Таким чином третьою особою було дотримано вимоги ч. 3 ст. 4 Закону України «Про оцінку впливу на довкілля», чим спростовано відповідні твердження позивачів 1 - 3.

Поряд з цим, суд звертає увагу, що громадське обговорення Звіту з ОВД здійснювалося під час дії режиму воєнного стану.

Пунктом 2-1 статті 17 Закону України «Про оцінку впливу на довкілля» зазначено, що тимчасово, на період дії та в межах території карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню на території України коронавірусної хвороби (COVID-19), до повного його скасування та протягом 30 днів з дня скасування карантину, громадське обговорення планованої діяльності проводиться у формі надання письмових зауважень і пропозицій (у тому числі в електронному вигляді), про що зазначається в оголошенні про початок громадського обговорення звіту з оцінки впливу на довкілля та у звіті про громадське обговорення. У цей період громадські слухання, передбачені статтею 7 цього Закону, не проводяться і на дати, що припадають на цей період, не призначаються. Заплановані громадські слухання, дата проведення яких припадає на цей період, вважаються такими, що не відбулися, і повторно не проводяться.

Позивачі 1-3 посилаються, що під час отримання оскаржуваного висновку з оцінки впливу на довкілля, у зв`язку з військовою агресією проти нашої країни зі сторони рф, було прийнято рішення щодо обмеження доступу до Єдиного реєстру з оцінки впливу на довкілля. Вказане, на їх думку, навіть через мережу інтернет не можливо було мати доступ до жодного документа, який був опублікований в даному реєстрі.

Суд зазначає, що дійсно наказом Міндовкілля від 22.03.2022 № 159 «Про тимчасове обмеження доступу до Реєстру» було тимчасово обмежено доступ до Реєстру з ОВД для зовнішнього використання.

В подальшому, згідно з наказом Міндовкілля від 20.04.2022 № 177 «Про тимчасове обмеження доступу до Єдиного реєстру з оцінки впливу на довкілля» наказ № 159 визнано таким, що втратив чинність, а також врегульовано питання здійснення процедури оцінки впливу на довкілля через уповноважений центральний орган виконавчої влади.

Так, відповідно до п. 2 даного наказу, з метою забезпечення здійснення оцінки впливу на довкілля в умовах воєнного стану Департаменту екологічної оцінки, контролю та екологічних фінансів (Лада КОТЯШ):

2.1. забезпечити створення електронного кабінету у Реєстрі суб`єктам господарювання, що мають намір провадити плановану діяльність та проходити оцінку її впливу на довкілля, за наявності їх заяви

2.2 забезпечити внесення поданої суб`єктами господарювання, які проходять процедуру з оцінки впливу на довкілля, документації з оцінки впливу на довкілля, до електронного кабінету у Реєстрі, за наявності їх заяви та відповідної докумепнтації.

16.06.2022 наказом Міндовкілля № 225 «Про часткове відкриття доступу до Єдиного реєстру з оцінки впливу на довкілля» наказано з метою забезпечення здійснення процедури оцінки впливу на довкілля Управлінню цифрової трансформації та моніторингу довкілля (Віталій БІЛОУСОВ), частково відкрити доступ до автоматизованої інформаційної системи «Єдиний реєстр з оцінки впливу на довкілля» (далі - Реєстр) для зовнішнього використання, а саме:

інформацію щодо назви планованої діяльності, яка підлягає оцінці впливу на довкілля (далі - діяльність);

повне найменування юридичної особи або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи - підприємця, який є замовником діяльності;

регіон (область) де планується діяльність;

інформацію щодо строків громадського обговорення діяльності (початкову та кінцеву дату, коли можна ознайомитись із документами).

Суд зазначає, що відповідно до даного наказу (п.2), залишено закритою для зовнішнього використання таку інформацію:

1) усі справи з оцінки впливу на довкілля, по яких були вже отримані висновки з оцінки впливу на довкілля станом до 24.02.2022;

2) технічну документацію, тобто звіт з оцінки впливу на довкілля та інші документи;

3) Google карту, яка в кожній справі з оцінки впливу на довкілля відображає орієнтовне місце провадження планованої діяльності.

Також, судом встановлено, що відповідачем надано роз`яснення щодо отримання документації з оцінки впливу на довкілля представниками громадськості, які було оприлюднено на офіційному сайті Міндовкілля 23.06.2022 (під час здійснення громадського обговорення Звіту з ОВД), ознайомитися з яким можна за посиланням https//mepr.gov.ua. /news/39331.html).

При цьому, матеріалами справи встановлено, що громадське обговорення Звіту з ОВД розпочалося 14.06.2022, тривало з 16.06.2022 до 20.07.2022.

Таким чином, беручи до уваги вказане вище, твердження позивачів 1-3 про неможливість отримання доступу громадськістю до жодного документа з оцінки впливу на довкілля є безпідставним та необгрунтованим, оскільки згідно зазначених вище наказів Міндовкіллям надається безперешкодний доступ до документації з оцінки впливу на довкілля у разі надходження відповідного звернення від громадськості.

Як встановлено матеріалами справи, позивачами 1-3 від відповідачів відповідні звернення не надходили.

З огляду на вищевказане твердження позивачів 1-3, що вони були обмежені у праві надати свої зауваження до планованої діяльності, оскільки Повідомлення, Оголошення про початок громадського обговорення звіту з оцінки впливу на довкілля, є безпідставним та такими, що не знайшли свого підтвердження під час розгляду давної справи.

Щодо правомірності неврахування при громадському обговоренні Звіту з ОВД зауважень позивача 4, суд виходить з наступного.

Відповідно до ч. 2 ст. 6 Закону України "Про оцінку впливу на довкілля" звіт з оцінки впливу на довкілля включає:

1) опис планованої діяльності, зокрема: опис місця провадження планованої діяльності; цілі планованої діяльності; опис характеристик діяльності протягом виконання підготовчих і будівельних робіт та провадження планованої діяльності, у тому числі (за потреби) роботи з демонтажу, та потреби (обмеження) у використанні земельних ділянок під час виконання підготовчих і будівельних робіт та провадження планованої діяльності; опис основних характеристик планованої діяльності (зокрема виробничих процесів), наприклад, виду і кількості матеріалів та природних ресурсів (води, земель, ґрунтів, біорізноманіття), які планується використовувати; оцінку за видами та кількістю очікуваних відходів, викидів (скидів), забруднення води, повітря, ґрунту та надр, шумового, вібраційного, світлового, теплового та радіаційного забруднення, а також випромінення, які виникають у результаті виконання підготовчих і будівельних робіт та провадження планованої діяльності;

2) опис виправданих альтернатив (наприклад, географічного та/або технологічного характеру) планованої діяльності, основних причин обрання запропонованого варіанта з урахуванням екологічних наслідків;

3) опис поточного стану довкілля (базовий сценарій) та опис його ймовірної зміни без здійснення планованої діяльності в межах того, наскільки природні зміни від базового сценарію можуть бути оцінені на основі доступної екологічної інформації та наукових знань;

4) опис факторів довкілля, які ймовірно зазнають впливу з боку планованої діяльності та її альтернативних варіантів, у тому числі здоров`я населення, стан фауни, флори, біорізноманіття, землі (у тому числі вилучення земельних ділянок), ґрунтів, води, повітря, кліматичні фактори (у тому числі зміна клімату та викиди парникових газів), матеріальні об`єкти, включаючи архітектурну, археологічну та культурну спадщину, ландшафт, соціально-економічні умови та взаємозв`язки між цими факторами;

5) опис і оцінку можливого впливу на довкілля планованої діяльності, зокрема величини та масштабів такого впливу (площа території та чисельність населення, які можуть зазнати впливу), характеру (за наявності - транскордонного), інтенсивності і складності, ймовірності, очікуваного початку, тривалості, частоти і невідворотності впливу (включаючи прямий і будь-який опосередкований, побічний, кумулятивний, транскордонний, короткостроковий, середньостроковий та довгостроковий, постійний і тимчасовий, позитивний і негативний вплив), зумовленого: виконанням підготовчих і будівельних робіт та провадженням планованої діяльності, включаючи (за потреби) роботи з демонтажу після завершення такої діяльності; використанням у процесі провадження планованої діяльності природних ресурсів, зокрема земель, ґрунтів, води та біорізноманіття; викидами та скидами забруднюючих речовин, шумовим, вібраційним, світловим, тепловим та радіаційним забрудненням, випроміненням та іншими факторами впливу, а також здійсненням операцій у сфері поводження з відходами; ризиками для здоров`я людей, об`єктів культурної спадщини та довкілля, у тому числі через можливість виникнення надзвичайних ситуацій; кумулятивним впливом інших наявних об`єктів, планованої діяльності та об`єктів, щодо яких отримано рішення про провадження планованої діяльності, з урахуванням усіх існуючих екологічних проблем, пов`язаних з територіями, які мають особливе природоохоронне значення, на які може поширитися вплив або на яких може здійснюватися використання природних ресурсів; впливом планованої діяльності на клімат, у тому числі характер і масштаби викидів парникових газів, та чутливістю діяльності до зміни клімату; технологією і речовинами, що використовуються;

6) опис методів прогнозування, що використовувалися для оцінки впливів на довкілля, зазначених у пункті 5 цієї частини, та припущень, покладених в основу такого прогнозування, а також використовувані дані про стан довкілля;

7) опис передбачених заходів, спрямованих на запобігання, відвернення, уникнення, зменшення, усунення значного негативного впливу на довкілля, у тому числі (за можливості) компенсаційних заходів;

8) опис очікуваного значного негативного впливу діяльності на довкілля, зумовленого вразливістю проекту до ризиків надзвичайних ситуацій, заходів запобігання чи пом`якшення впливу надзвичайних ситуацій на довкілля та заходів реагування на надзвичайні ситуації;

9) визначення усіх труднощів (технічних недоліків, відсутності достатніх технічних засобів або знань), виявлених у процесі підготовки звіту з оцінки впливу на довкілля;

10) усі зауваження і пропозиції, що надійшли до уповноваженого територіального органу, а у випадках, визначених частинами третьою і четвертою статті 5 цього Закону, - до уповноваженого центрального органу після оприлюднення ними повідомлення про плановану діяльність, а також таблицю із зазначенням інформації про повне врахування, часткове врахування або обґрунтування відхилення отриманих під час громадського обговорення зауважень та пропозицій, що надійшли в порядку, передбаченому частиною сьомою статті 5 цього Закону;

11) стислий зміст програм моніторингу та контролю щодо впливу на довкілля під час провадження планованої діяльності, а також (за потреби) планів післяпроектного моніторингу;

12) резюме нетехнічного характеру інформації, зазначеної у пунктах 1-11 цієї частини, розраховане на широку аудиторію;

13) список посилань із зазначенням джерел, що використовуються для описів та оцінок, що містяться у звіті з оцінки впливу на довкілля.

Як було зазначено вище, 11 серпня 2021 року в Єдиному реєстрі з оцінки впливу на довкілля оприлюднено Зауваження і пропозиції громадськості до планованої діяльності.

При цьому, зауваження і пропозиції громадськості до планованої діяльності ТОВ «Марковецький кар`єр» було подано: Хмельницьким осередком Всеукраїнської екологічної ліги; Громадською організацією «Жіночий Антикорупційний рух»; Казімировою Людмилою Павлівною; ГО «Українська природоохоронна група»; народним депутатом України ОСОБА_5 ; ОСОБА_4 (позивачем 4).

13 червня 2022 року до Єдиного реєстру з оцінки впливу на довкілля ТОВ «Марковецький кар`єр» було внесено Звіт з оцінки впливу на довкілля та Оголошення про початок громадського обговорення Звіту з оцінки впливу на довкілля.

З наявного в матеріалах справи Звіту з ОВД, вбачається врахування зауважень та пропозицій позивача 4 під час громадського обговорення Звіту з ОВД відображено у таблиці врахувань наданих зауважень та пропозицій громадськості на сторінках 57-88 звіту про громадське обговорення планованої діяльності від 24.08.2022 № 21/01-5/2.

У той же час, позивач 4 звертає увагу, що його зауваження було прийнято не повністю.

Зокрема, позивач 4 зазначає, що серед головних зауважень, які не були враховані або неналежно враховано відповідачем під час аналізу інформації, наданої у звіті з оцінки впливу на довкілля, а також інформації, отриманої від позивача під час громадського обговорення можна віднести наступне:

- у Звіті з оцінки впливу на довкілля ТОВ «Марковецький кар`єр» та в спеціальному дозволі на користування надрами № 6498 від 21.04.2021 року зазначені географічні координати кутових точок Марківецького родовища Південно-Західної та Західної частини. З доданих до Звіту з оцінки впливу на довкілля численних картах та схемах вбачається, що планована діяльність буде здійснюватися в межах тих земельних ділянок, які вказані товариством у Звіті. Проте, позивачем 4 було здійснено звернення до Центральної регіональної філії Державного підприємства «Українське державне аерогеодезичне підприємство» та отримано відповідь, з якої вбачається, що земельна ділянка, яка планується використовуватись ТОВ «Марковецький кар`єр» для видобування гранітів з наведеними географічними координатами розташована не там де зазначено товариством у Звіті. А саме, кутові точки 4, 5, 6 взагалі лежать на землях, які знаходяться у розпорядженні Державного агентства лісових ресурсів України. Та й всі інші кутові точки також зміщені відносно наведених точок розташування у Звіті. Частково враховуючи дане зауваження Відповідач викладає екологічні умови та зазначає, що діяльність із видобування корисних копалин потрібно здійснювати в межах географічних координат ділянки надр визначених у спеціальному дозволі на користування надрами, проте, недостатній аналіз з боку Відповідача призводить до того, що дана умова саме надає право суб`єкту господарювання здійснювати свою діяльність на землях, які знаходяться у розпорядженні Державного агентства лісових ресурсів України;

- у Звіті з оцінки впливу на довкілля ТОВ «Марковецький кар`єр» зазначено, що згідно розрахунків звіту з ОВД санітарно-захисна зона (СЗЗ) становить: 300 м., отже, на думку товариства, санітарно-захисна зона для родовища витримана. Ту саму зону підприємство вказало і в заяві про наміри отримання дозволу на викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря в газеті Є №6 від від 9 лютого 2022 року, а вже в тій самій газеті Є №7 від 16 лютого 2022 року ТОВ "Марковецький кар`єр" вказало правду що СЗЗ не регламентована і її треба встановлювати, (додатки газета Є №6,7). У самому Звіті жодних розрахунків або погоджених проектів встановлення санітарно- захисної зони саме в 300 м не наведено. У Звіті зазначено лише, що навколо родовища об`єкти соціально побутового призначення відсутні. Також зроблено посилання на ДСП 173-96, яким нібито встановлено санітарно-захисну зону. Таким чином, товариство дійшло висновку, що виходячи з класифікації об`єкту (перша група екологічної безпеки), можна вважати, що діяльність по розробці родовища не впливає на соціальне середовище в районі його розміщення і не сприяє погіршенню умов життєдіяльності місцевого населення та його здоров`ю. Таким чином, слід дійти висновку, що товариством взагалі не проведені зазначені у законодавстві процедури встановлення санітарно-захисної зони, а посилання на розмір санітарно-захисної зони в 300 м є безпідставними. Все це є проявом грубих правопорушень з оцінки впливу на довкілля та прав місцевого населення, що є самостійною підставою для відмови у наданні позитивного висновку з оцінки впливу на довкілля, оскільки в такому разі ставиться під загрозу життєдіяльність місцевого населення;

- В контексті невизначеності з санітарно-захисною зоною, слід звернути увагу, ще й на такий припис законодавства, як п. 5.3 Державних санітарних правил планування та забудови населених пунктів, затверджених наказом Міністерства охорони здоров`я України від 19 червня 1996 р. № 173, яким зазначено, що не допускається розташування промислової зони між водним об`єктом та сельбищною територією, а також вище за течією ріки по відношенню до житлового району або рекреаційної зони. Дане зауваження взагалі проігноровано;

- Неможливість розташування кар`єру саме в заявленому місці. Так, у Звіті з оцінки впливу на довкілля одним з ключових моментів є скидання забруднюючих речовин в складі кар`єрних вод у водний об`єкт. З цього приводу товариством наголошено, що в даному випадку таким водним об`єктом є річка Південний Буг. Проте, товариством жодним чином не наголошено на тому, що місце скиду забруднюючих речовин у річку Південний Буг є орнітологічним заказником місцевого значення «Щедрівський». Даний орнітологічний заказник оголошено рішенням виконавчого комітету Хмельницької обласної ради народних депутатів від 15.10.1986 року №225. Рішенням третьої сесії Хмельницької обласної ради від 26.09.2002 року №17 встановлено охоронну зону 200 метрів. За таких обставин, ТОВ «Марковецький кар`єр» в частині скиду вод до водного об`єкту знову зазначені відомості, які не відображають всієї реальної картини, оскільки таке скидання має бути не просто у річку Південний Буг, а у об`єкт природно заповідного фонду України, який має свій особливий режим охорони. Частково враховуючи дане зауваження та зазначаючи в екологічних умовах Висновку існування орнітологічного заказника «Щедрівський» та території Смарагдової мережі Відповідач все одно будь-яким чином намагається не звертати увагу на місце планованої діяльність та встановлені законами та підзаконними актами заборони здійснення там діяльності з видобування гранітів, бо особливість місця розташування кар`єру наголошує на неможливості його знаходження там, а отже і неможливості видачі оскаржуваного Висновку;

- Відповідачем не надано аналіз щодо суттєвих порушень Закону про ОВД щодо того, що ГО «Українська природоохоронна група» були направлені Пропозиції до Звіту з ОВД. Проте, як виявилося, з невідомих причин подані ними Пропозиції в порушення вимог Закону про ОВД (стаття 5 пункт 10), по значному переліку пунктів не були враховані розробниками Звіту з ОВД, чим також було порушено права громадськості, що тягне за собою відповідальність згідно зі статтею 15, п.1, пп.2 даного закону. В результаті цього Звіт був підготовлений із грубими порушеннями статті 6 Закону України "Про оцінку впливу на довкілля" та з численними протиріччями, і відсутніми вкрай важливими даними щодо планованої діяльності;

- у Звіті з оцінки впливу на довкілля не міститься даних щодо акустичного та вібраційного впливу, зокрема, вибухових робіт; впливу на ліси; впливу на флору та фауну з проведенням дослідження; впливу на ПЗФ, Смарагдову мережу, електромережу з проведенням дослідження; дотримання ЗУ «Про тваринний світ» та «Сезонну тиші»; впливу теплового забруднення, а також впливу на клімат та мікроклімат; світлове забруднення; кумулятивний влив та мотніторинг.

Враховуючи викладене вище, суд зазначає, що позивачем 4 у позовній заяві зазначаються недоліки, неточності та суперечності Звіту з оцінки впливу на довкілля з наданими ним зауваженнями.

Суд зазначає, що Марківецьке родовище гранітів розташоване на лівому березі р. Південний Буг на малопродуктивних землях на відстані 0,3 км на захід від с. Марківці. Родовище складається з двох поруч розташованих ділянок - Західної та Південно-Західної. Родовище не розробляється. Найближчими населеними пунктами, окрім с. Марківці є села Требухівці, Головчинці, Горбасів, Меджибіж та інші.

Третьою особою до додатків до звіту з ОВД надано спеціальний дозвіл на користування надрами від 21.04.2021 № 6498. Так, особливими умовами спеціального дозволу на користування надрами від 21.04.2021 року № 6498 є виконання рекомендацій ДКЗ України (протоколи від 10.07.2019 №4824, від 18.06.2020 №5114) та виконання вимог висновків з оцінки впливу на довкілля від 25.03.2019 №3-001/1, від 16.09.2019 №6-009/1). В свою чергу, відповідно до Ліцензійної площі згідно спеціального дозволу на користування надрами №6498 від 21 квітня 2021 рейку становить 31,71. Географічні координати кутових точок Марківецького родовища Південно-Західна та Західна частини.

ТОВ «Марковецький кар`єр» має спеціальний дозвіл на користування надрами від 29.12.2018 №6311 на видобування гранітів Південно-Західної частини Марківецького родовища на загальну площу 21,44 га.

Також матеріалами справи встановлено, що ТОВ «Марковецький кар`єр» отримано висновки з оцінки впливу на довкілля видані Департаментом природних ресурсів та екології Хмельницької ОДА:

- від 25.03.2019 №3-001/1 на видобування гранітів з Південно-західної ділянки Марківецького родовища, згідного якого підприємством планується здійснювати розробку Південно-західної ділянки Марківецького родовища гранітів площею 21,44 га;

- від 16.09.2019 №6-009/1 на видобування корисних копалин із Західної ділянки Марківецького родовища гранітів, згідного якого підприємством планується видобування корисних копалин із Західної ділянки Марківецького родовища гранітів площею 10,27 га.

Дані спеціальні дозволи та висновки з оцінки впливу на довкілля є чинними та не скасованими (відкликаними).

Таким чином, зазначені географічні координати кутових точок Марківецького родовища Південно-Західної та Західної частини відповідають даним земельної ділянки, яка планується використовуватись ТОВ «Марковецький кар`єр».

Щодо санітарно-захисної смуги.

Згідно з п. 1.2. Правил вони є обов`язковими для дотримання всіма державними, кооперативними, колективними та приватними підприємствами, організаціями та установами незалежно від відомчого підпорядкування та форми власності, а також посадовими особами та громадянами України, інвесторами-громадянами інших держав.

Відповідно до п. 1.3 Правил державний контроль за дотриманням вимог цих Правил здійснюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері санітарного законодавства.

Контроль за дотриманням меж санітарно-захисних зон не входить до повноважень Міністерства захисту довкілля та природних ресурсів України.

Санітарно-захисна зона для об`єкта визначається у відповідності до Державних санітарних правил планування та забудови населених пунктів, затверджених наказом Міністерства охорони здоров`я України від 19.06.1996 № 173, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 24.07.1996 за № 379/1404. Відповідно до висновків з оцінки впливу на довкілля виданих Департаментом природних ресурсів та екології Хмельницької ОДА (від 25.03.2019 №3-001/1, від 16.09.2019 №6-009 1) санітарно-захисна зона для даного кар`єру становить 300 м.

Отже, Звітом підтверджено відповідність планованої діяльності санітарному законодавству.

Щодо неможливість розташування кар`єру саме в заявленому третьою особою місці.

Відповідно до даних наведених в Звіту з ОВД, суб`єктом господарювання зазначено: «Із територією Марківецького родовища заказник не перекривається і від контурів родовища його відділяє захисна смуга шириною біля 100 м». У Висновку з ОВД зазначено: «Звітом з ОВД та висновками з оцінки впливу на довкілля виданих Департаментом природних ресурсів та екології Хмельницької ОДА від 25.03.2019 №3-001/1, від 16.09.2019 № 6-009/1 скид кар`єрних вод передбачається у р. Південний Буг, що являється об`єктом природно-заповідного фонду (орнітологічний заказник місцевого значення «Щедрівський») та Смарагдової мережі. Зазначаємо, що відповідно до Положення про орнітологічний заказник місцевого значення «Щедрівський» затвердженого Наказом Департаменту природних ресурсів та екології Хмельницької ОДА від 30.11.2020 № 66-од забороняються роботи, що можуть призвести гідрологічного режиму заказника, забороняється будь-яке порушення ґрунтового покриву, засмічення та забруднення водного об`єкту тощо, у зв`язку з вище наведеним Висновком встановлено відповідні екологічні умови».

При цьому, Міндовкіллям встановлено такі екологічні умови провадження планованої діяльності, що мають на меті зменшення негативного впливу на об`єкт природоохоронного значення та Смарагдової мережі:

- скид кар`єрних вод по запропонованому в Звіті з ОВД випуску у р. Південний Буг, ділянка якого в районі провадження планованої діяльності являється об`єктом природно-заповідного фонду (орнітологічний заказник місцевого значення «Щедрівський») та Смарагдової мережі забороняється. Передбачити зміну проектних рішень щодо можливості скиду кар`єрних вод за межами орнітологічного заказника місцевого значення «Щедрівський»;

- здійснювати плановану діяльність відповідно до Закону України «Про природно-заповідний фонд», Закону України «Про екологічну мережу України», Положень про Проекти організації територій установ природно-заповідного фонду України, затверджених наказом Міністерства охорони навколишнього природного середовища України від 06.07.2005 № 245, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України від 29.07.2005 за № 829/11109;

- здійснювати плановану діяльність відповідно до Законів України «Про тваринний світ», «Про рослинний світ», «Про Червону книгу України»;

- забезпечити дотримання охоронної зони 200 метрів від території планованої діяльності до заказник місцевого значення «Щедрівський»;

- вибухові роботи в районі розташування заказника місцевого значення «Щедрівський» проводити з врахуванням вибухонебезпечної зони 290 м;

- забороняється реалізація плановананої діяльності в межах заказника місцевого значення «Щедрівський»;

- забезпечити дотримання «сезону тиші» у період з 1 квітня до 15 червня шляхом мінімізації проведення робіт, які є джерелом підвищеного шуму та неспокою тварин згідно з вимогами Закону України «Про тваринний світ»;

- провадження планованої діяльності здійснювати з урахуванням об`єкту Смарагдової мережі (UA0000169 - Verkhnie Pobozhzhia), у відповідності до заборон та обмежень, встановлених для об`єктів та територій Смарагдової мережі.

Суд звертає увагу на те, що Україна є Стороною ряду міжнародних договорів в частині охорони видів флори і фауни:

- Конвенції про охорону дикої фауни і флори і природних середовищ існування в Європі 1979 року (Бернська конвенція); ратифікована із застереженнями 29.10.1996;

- Конвенції про міжнародну торгівлю видами дикої фауни і флори, що перебувають під загрозою зникнення 1973 року (CITES); ратифікована 14.05.1999;

- Конвенції про збереження мігруючих видів диких тварин 1979 року (Боннська конвенція); ратифікована 19.03.1999.

Зазначені Конвенції є частиною національного законодавства України відповідно до ст. 9 Конституції України та ст. 19 Закону України від 29.06.2004 № 1906-IV "Про міжнародні договори України".

Із ратифікації Бернської конвенції в України виникли зобов`язання перед Договірними Сторонами, зокрема, щодо:

- вжиття заходів для здійснення національної політики охорони дикої флори, дикої фауни та природних середовищ існування, приділяючи особливу увагу видам, яким загрожує зникнення, та вразливим видам, особливо ендемічним, та середовищам існування, яким загрожує зникнення (ч. 1 ст. 3 Конвенції);

- врахування у своїй політиці планування забудови і розвитку територій та у своїх заходах, спрямованих на боротьбу із забрудненням, необхідність охорони дикої флори та фауни (ч. 2 ст. 3 Конвенції);

- вживання відповідних і необхідних законодавчих та адміністративних заходів для забезпечення охорони середовищ існування видів дикої флори та фауни, а також охорони природних середовищ існування, яким загрожує зникнення (ч. 1 ст. 4 Конвенції).

З метою виконання статей Конвенції у 1989 році шляхом прийняття Рекомендацій № 16 Постійний комітет Бернської конвенції? рекомендував Договірним сторонам визначити території особливого природоохоронного значення (Areas of Special Conservation Interest), щоб вжити необхідних і достатніх заходів для збереження кожного природного середовища (оселища), розташованого в межах цих територій і взяти відповідальність за їх збереження.

У 1996 році Постійний комітет Бернської конвенції? прийняв Резолюцію № 3 щодо створення Загальноєвропейської екологічної мережі, яка буде включати в себе території особливого природоохоронного значення.

На підставі зазначених вище Рекомендації № 16 та Резолюції № 3 була заснована Смарагдова мережа.

Відповідальними за створення та функціонування територій Смарагдової мережі є державні органи, а також органи Бернської конвенції.

У програмі інтеграції України до Європейського Союзу, схваленій Указом Президента України від 14.09.2000 № 1072/2000 (втратив чинність 07.07.2015), Держава вперше окреслила пріоритетним розвиток в Україні Смарагдової мережі згідно з рішенням Постійного Комітету Бернської конвенції (як продовження ініціативи Natura 2000, яка поширюється тільки на держави ЄС) та виконання конкретних планів дій щодо збереження видів дикої флори та фауни.

Формування Смарагдової мережі також є одним із завдань, визначених Угодою про асоціацію між Україною та Європейським Союзом, Європейським співтовариством з атомної енергії і їхніми державами-членами (набрала чинності 01.09.2017), в частині поступового наближення національного законодавства до Директиви № 92/43/ЄС про збереження природного середовища існування, дикої флори та фауни, зі змінами і доповненнями, внесеними Директивами № 97/62/ЄС, 2006/105/ЄС та Регламентом (ЄС) № 1882/2003, а саме, підготовка реєстру місць, призначення цих місць та встановлення пріоритетів управління ними (включаючи завершення реєстру потенційних територій Смарагдової мережі та впровадження захисних заходів та заходів управління ними) (Додаток № XXX до Угоди про асоціацію).

У грудні 2020 року у Верховній Раді України зареєстровано законопроєкт про території Смарагдової мережі, проте на теперішній час відповідний закон не прийнято.

Вказане вище свідчить про відсутність обмеження щодо заборони провадження діяльності в межах об`єктів Смарагдової мережі у чинному законодавстві.

Поряд з цим, суд звертає увагу, що в Україні діють норми міжнародних договорів (зокрема, Бернська конвенція) щодо охорони дикої флори та фауни.

Під час 36-го засідання Постійного комітету Бернської конвенції у 2016 році був затверджений перелік територій Смарагдової мережі Європи, зокрема для України, до якого увійшла територія "Verkhniosulskyi" (code UA 0000051), площею 16898,00 га.

Мапа затверджених територій Смарагдової мережі доступна на офіційних ресурсах Бернської конвенції (http://emerald.eea.europa.eu/), а також на Публічній кадастровій карті України (https://map.land.gov.ua/).

Позивач зазначає, що територія планованої діяльності ТОВ «Марковецький кар`єр» знаходиться саме на території Смарагдової мережі, що накладає обмеження на дану діяльність, а отже, в рамках звіту мали бути оцінені впливи діяльності на територію Смарагдової мережі, охоронювані види та оселища, що зроблено не було.

У той же час, судом з оскаржуваного висновку вбачається, що уповноваженим центральним органом встановлено такі екологічні умови провадження планованої діяльності:

- забороняється скидати зворотні води, використовуючи рельєф місцевості (балки, пониззя, кар`єри тощо);

- скид кар`єрних вод по запропонованому в Звіті з ОВД випуску у р. Південний Буг, ділянка якого в районі провадження планованої діяльності являється об`єктом природно-заповідного фонду (орнітологічний заказник місцевого значення «Щедрівський») та Смарагдової мережі забороняється. Передбачити зміну проектних рішень щодо можливості скиду кар`єрних вод за межами орнітологічного заказника місцевого значення «Щедрівський»;

- у разі скиду кар`єрних вод до водного об`єкту щоквартально здійснювати спостереження за фізико-хімічними показниками стічних вод у місці скиду до водного об`єкту, а також в контрольних створах вище та нижче місця скиду;

- здійснювати гідрогеологічні спостереження за режимом підземних вод у зоні впливу планованої діяльності (за допомогою обладнаної мережі свердловин) та території житлової забудови (зокрема, з урахуванням існуючих колодязів) (щоквартально).

Щодо відсутності даних в Звіті з ОВД даних щодо акустичного та вібраційного впливу, зокрема, вибухових робіт; впливу на ліси; впливу на флору та фауну з проведенням дослідження; впливу на ПЗФ, Смарагдову мережу, електромережу з проведенням дослідження; дотримання ЗУ «Про тваринний світ» та «Сезонну тиші»; впливу теплового забруднення, а також впливу на клімат та мікроклімат; світлове забруднення; кумулятивний влив та мотніторинг.

Суд зазначає, що позивачем до позовної заяви додано Звіт з ОВД загальні відомості якого містять дані про випробувальні лабораторій залучені до проведення інструментальних вимірювань, а саме:

- нормативи гранично допустимого скидання забруднюючих речовин із зворотними водами, ПП «ЮК «Фелікс Арг-А»;

- звіт по інвентаризації викидів забруднюючих речовин на ТОВ МАРКОВЕЦЬКИЙ КАР`ЄР" Південно- Західна та Західна частини Марківецького родовища гранітів розташована на відстані близько 0,5 км на захід від с. Марківці Хмельницького району Хмельницької області, на лівому березі р. Південний Буг, ТОВ «ЕКО ГЛОБАЛ НЕСТ»;

- Робочий проект розробки та гірничотехнічної рекультивації Південно-Західної та Західної частин Марківецького родовища гранітів в Хмельницькому (Летичівському) районі Хмельницької області, ПП «Кар`єр-проект»;

- протоколи досліджень показників проб води, ТОВ «НДЦ «ЕКОАЛЬЯНС»;

-науково-біологічне обґрунтування щодо доцільності проведення робіт з відтворення у басейні річки Південний Буг на території Хмельницької області, Інститут «Укррибпроект»;

- науковий звіт на тему: 'Моніторинг наявності рідкісних видів флори і фауни та їх оселищ, на території Південно-Західної та Західної частини Марківецького родовища ТОВ «МАРКОВЕЦЬКИЙ КАР`ЄР» (Хмельницька область)", КБН Шиндер О.І.

У Звіті з ОВД зазначено в літній період, для попередження пилоутворення, дороги необхідно поливати водою, в зимовий період очищати від снігу та посипати піском. Полив виконується поливомиючою машиною» та «Викиди забруднюючих речовин від вибухових робіт вважаються залповими. Для попередження надходження в атмосферу шкідливих газів з висадженої гірничої маси здійснюється її дегазація шляхом зволоження водою або водяними розчинами, здатними нейтралізувати шкідливі гази, насамперед, оксид вуглецю (наприклад, водяний розчин вуглелужного реагенту концентрацією 1-2 %) з витратами не менше 40 л/м3 гірничої маси. В ряді випадків використовуються технологічні та організаційні заходи щодо зниження пилогазовиділення при масових вибухах...»

Міндовкіллям встановлено ряд екологічних умов провадження планованої діяльності щодо зменшення впливу на атмосферне середовище, а саме:

- при виконанні виймально-навантажувальних робіт та транспортуванні корисної копалини реалізовувати заходи з пилоподавлення;

- при виконанні транспортувальних робіт здійснювати полив водою автодоріг і під`їздів до місць навантаження і розвантаження автосамоскидів та території провадження планованої діяльності (кар`єрного поля);

- забезпечити періодичність зрошення гірничої маси: літом у сухий і спекотний період - 2 рази на добу протягом 90 діб; в інші пори року -1 раз на добу протягом 165 діб;

- забезпечити обробку автошляхів водою протягом найхолоднішого періоду (жовтень-березень) - 128 днів на рік два рази на добу, а протягом найтеплішого періоду року (квітень - вересень) -127 днів шість разів на добу;

- забезпечити періодичність оброблення поверхонь відвалів водяним розчином 1 раз на добу;

- вибухові роботи проводити при мінімальній швидкості вітру та направленості його від населених пунктів;

- розробити та виконувати заходи пилоподавлення під час проведення вибухових робіт та на весь період реалізації планованої діяльності;

- забезпечити зволоження забийки і шару порід захисного екрану відповідно до проектних рішень наданих в Звіті з ОВД;

- для попередження надходження в атмосферу шкідливих газів із підірваної гірничої маси забезпечити її дегазація шляхом зволоження водяним розчином (літом у сухий і спекотний період - 2 рази на добу протягом 90 діб, а в інші пори року -1 раз на добу протягом 165 діб).

При цьому, Звіт з ОВД містить розрахунки викидів забруднюючих речовин, в тому числі по об`єму пилогазової хмари (пилоутворення), оцінка шумового впливу, оцінка впливу вібраційного забруднення, інформація щодо розрахунку сейсмонебезпечної відстані, вплив планованої діяльності на біорізноманіття, стан фауни та флори, вплив на об`єкти Смарагдової мережі, вплив планованої діяльності на атмосферне повітря та вплив планованої діяльності на кліматичні фактори (у тому числі зміна клімату та викиди парникових газів), оцінка світлового забруднення, опис та оцінка кумулятивного впливу. Також, в Звіті з ОВД містять ряд екологічних умов висновку щодо недопущення понаднормового впливу на біорізноманіття, стан фауни та флори, об`єкти природно-заповідного фонду та об`єкти Смарагдової мережі та стислий зміст програм моніторингу та контролю щодо впливу на довкілля під час провадження планованої діяльності, а також (за потреби) планів післяпроєктного моніторингу.

У той же час, судом не надається оцінка неврахування до Звіту з ОВД пропозицій що ГО «Українська природоохоронна група», оскільки остання не уповноважувала позивача 4 на звернення до суду від її імені, та ГО «Українська природоохоронна група» не оскаржується висновок з оцінки впливу на довкілля №21/01-/1 від 24.08.2022 року.

Отже, посилання позивача 4 на відсутність у звіті з оцінки впливу на довкілля передбаченої законом інформації також є безпідставним, оскільки судом встановлено, що такий звіт містить усю необхідну і передбачену законом інформацію.

Висновок також містить екологічні умови провадження планованої діяльності, які направлені на запобігання негативному впливу на довкілля, виникненню надзвичайних ситуацій та усунення їх наслідків, обов`язок суб`єкта господарювання здійснення компенсаційних заходів та післяпроектного моніторингу з метою запобігання, уникнення, зменшення (пом`якшення), усунення, обмеження негативного впливу планованої діяльності на довкілля, що сприятиме мінімізації негативних наслідків.

Оскаржуваний висновок також містить примітку: якщо під час провадження планованої діяльності буде виявлено значний негативний вплив цієї діяльності на життя та здоров`я населення чи довкілля та якщо такий вплив не був оцінений під час здійснення оцінки впливу на довкілля та/або істотно змінює результати оцінки впливу цієї діяльності на довкілля, рішення про провадження такої планованої діяльності за рішенням суду підлягає скасуванню, а діяльність - припиненню, що зазначено у Висновку.

Наведені умови Висновку повністю узгоджуються з нормами ч. 2 ст. 49, ч.2 ст. 52 Закону України ,,Про охорону земель, згідно яких розміщення об`єктів, які справляють негативний вплив на екологічний стан і якість земельних ресурсів, проводиться з урахуванням результатів інтегральної оцінки цього впливу і розробки відповідних заходів щодо запобігання небезпечним екологічним і санітарно-гігієнічним наслідкам та раціонального використання і охорони земель лише після здійснення оцінки впливу на довкілля в порядку, визначеному законом. При проведенні гірничодобувних, геологорозвідувальних, будівельних та інших робіт, пов`язаних з порушенням ґрунтового покриву, відокремлена ґрунтова маса підлягає зняттю, складуванню, збереженню та перенесенню на порушені або малопродуктивні земельні ділянки відповідно до робочих проектів землеустрою.

Відповідно до Закону України ,,Про охорону атмосферного повітря підприємства, установи, організації та громадяни - суб`єкти підприємницької діяльності, що здійснюють викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря та діяльність яких пов`язана з впливом фізичних та біологічних факторів на його стан, зобов`язані здійснювати організаційно-господарські, технічні та інші заходи щодо забезпечення виконання вимог, передбачених нормативами екологічної безпеки у галузі охорони атмосферного повітря, дозволами на викиди забруднюючих речовин тощо.

Відповідно до вимог ч.1 ст. 9 Закону № 2059-VIII при наданні висновку відповідач зобов`язаний враховувати: величину та масштаби такого впливу (площа території та чисельність населення, які можуть зазнати впливу), характеру (у тому числі - транскордонного), інтенсивності і складності, ймовірності, очікуваного початку, тривалості, частоти і невідворотності впливу (включаючи прямий і будь-який опосередкований, побічний, кумулятивний, транскордонний, короткостроковий, середньостроковий та довгостроковий, постійний і тимчасовий, позитивний і негативний впливи), передбачених заходів, спрямованих на запобігання, відвернення, уникнення, зменшення, усунення впливу на довкілля, визначає допустимість чи обґрунтовує недопустимість провадження планованої діяльності.

Відповідно до правової позиції, викладеної в постанові Верховного Суду від 17 січня 2025 року у справі № 300/146/23 в силу положень статті 2 КАС України і частини 2 статті 12 Закону України "Про оцінку впливу на довкілля", суди повинні перевірити чи прийнято оспорюваний Висновок на підставі, у межах повноважень та у передбачений законами спосіб, зокрема перевірити дотримання відповідачем встановленої Законом процедури здійснення оцінки впливу на довкілля, включаючи громадські слухання, а також наявність чи відсутність інших порушень законодавства у сфері оцінки впливу на довкілля. При цьому суди не можуть досліджувати розрахунки допустимих концентрацій по основних екологічних показниках, оскільки це є функцією відповідача та знаходиться поза правовою площиною." В силу вимог ч. 2 ст. 2 КАС України та ст. 12 Закону №2059-VIII суди повинні перевірити чи прийнято оспорюваний Висновок на підставі, у межах повноважень та у передбачений законами спосіб, зокрема перевірити дотримання відповідачем встановленої Законом №2059-VIII процедури здійснення оцінки впливу на довкілля, включаючи громадські слухання, а також наявність чи відсутність інших порушень законодавства у сфері оцінки впливу на довкілля.

Беручи до уваги викладене вище, суд дійшов висновку, що відповідач дотримався процедури здійснення оцінки впливу на довкілля, передбаченої частиною 1 статті 2 Закону № 2059-VIII, а саме: суб`єкт господарювання підготував звіт з оцінки впливу на довкілля; відповідач оприлюднив в Єдиному реєстрі з оцінки впливу на довкілля повідомлення про планову діяльність, яка підлягає оцінці впливу на довкілля, зауваження та пропозиції громадськості до планованої діяльності та обсягу досліджень, зауваження та пропозиції до обсягу досліджень органу державної влади; підготував та оприлюднив звіт про громадське обговорення планованої діяльності, який є невід`ємною частиною спірного висновку та до якого додано таблицю врахування зауважень та пропозицій громадськості, отриманих протягом строку громадського обговорення.

За вказаних обставин, відсутні передбаченні ч. 2 ст. 12 Закону № 2059-VIII підстави для скасування висновку з оцінки впливу на довкілля. При цьому, наявність можливих несуттєвих порушень під час процедури громадських слухань, зокрема, не врахування, чи залишення без розгляду окремих незначних пропозицій чи зауважень громадських діячів чи інших осіб не впливає на правомірність висновку, оскільки детальна оцінка основних зауважень та пропозицій була надана судом апеляційної інстанції у мотивувальній частині постанови.

За таких обставин суд вважає безпідставними позовні вимоги щодо визнання протиправним та скасування оскарженого висновку, оскільки позивачами не надано належних та допустимих доказів на спростування обставин, наведених відповідачем у висновку, а тому відсутні правові підстави для задоволення позову.

VI. Судові витрати.

Оскільки, відповідно до приписів статті 139 КАС України, при задоволенні позову суб`єкта владних повноважень з відповідача стягуються виключно судові витрати суб`єкта владних повноважень, пов`язані із залученням свідків та проведенням експертиз, судові витрати у даному випадку з відповідача стягненню не підлягають.

Керуючись статтями 132, 139, 143, 242-246, 255, 260-263, 287, 293, 295-297 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В:

В задоволенні адміністративного позову відмовити повністю.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Суддя Жук Р.В.