Справа № 600/1136/24-а
Суддя: Сіжук Ольга Володимирівна
Дата ухвалення: 2026-02-26 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЧЕРНІВЕЦЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

26 лютого 2026 р. м. Чернівці Справа № 600/1136/24-а

Чернівецький окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Сіжук О.В.,

розглянувши у порядку письмового провадження клопотання представника відповідача про розгляд справи за позовом Приватного підприємства Віктор-Ком Імпекс до Закарпатської митниці про визнання протиправними та скасування рішень в порядку загального позовного провадження,-

В С Т А Н О В И В:

Приватне підприємство Віктор-Ком Імпекс звернулося до суду з позовом до Закарпатської митниці Державної митної служби України про визнання протиправними та скасувати рішень про коригування митної вартості товарів №UA305000/2023/000190/1 від 11.11.2023; №UА305000/2023/000191/1 від 11.11.2023; №UА305000/2023/000192/1 від 12.11.2023; №UA305000/2023/000193/1 від 12.11.2023; №UA305000/2023/000194/1 від 14.11.2023; №UA305000/2023/000196/1 від 16.11.2023; №UA305000/2023/000197/1 від 16.11.2023; UА305000/2023/000199/1 від 19.11.2023; №UА305000/2023/000200/1 від 21.11.2023; №UA305000/2023/000201/1 від 25.11.2023.

Ухвалою судді Чернівецького окружного адміністративного суду від 23.02.2026 прийнято справу до свого провадження та призначено її до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи (у письмовому провадженні).

Представником відповідача подано до суду клопотання про розгляд справи за правилами загального позовного провадження.

Розглянувши подане клопотання, перевіривши матеріали справи, суд зазначає наступне.

За приписами частин першої третьої статті 12 КАС України адміністративне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку позовного провадження (загального або спрощеного). Спрощене позовне провадження призначене для розгляду справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи. Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.

Відповідно до норм частини першої статті 257 КАС України за правилами спрощеного позовного провадження розглядаються справи незначної складності.

Положеннями пункту 20 частини першої статті 4 КАС України визначено, що адміністративна справа незначної складності (малозначна справа) - адміністративна справа, у якій характер спірних правовідносин, предмет доказування та склад учасників тощо не вимагають проведення підготовчого провадження та (або) судового засідання для повного та всебічного встановлення її обставин.

Відповідно до частини третьої статті 257 КАС України при вирішенні питання про розгляд справи за правилами спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: 1) значення справи для сторін; 2) обраний позивачем спосіб захисту; 3) категорію та складність справи; 4) обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначати експертизу, викликати свідків тощо; 5) кількість сторін та інших учасників справи; 6) чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; 7) думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Згідно частини другої статті 257 КАС України за правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

Аналіз наведених норм свідчить, що суд може при вирішенні питання про розгляд справи за правилами спрощеного або загального позовного провадження у відповідності до вимог пункту 7 частини третьої статті 257 КАС України при наявності обґрунтованого клопотання сторони, врахувати думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Суд зауважує, що вирішення питання про призначення справи за правилами спрощеного чи загального позовного провадження на стадії відкриття провадження у справі належить до повноважень лише суду, тобто незалежно від наявності клопотання позивача суд може призначити справу до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження.

Зокрема, за приписами частини четвертої статті 257 КАС України передбачено, що за правилами спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах: 1) щодо оскарження нормативно-правових актів, за винятком випадків, визначених цим Кодексом; 2) щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень, якщо позивачем також заявлено вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної такими рішеннями, діями чи бездіяльністю, у сумі, що перевищує сто розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 3) про примусове відчуження земельної ділянки, інших об`єктів нерухомого майна, що на ній розміщені, з мотивів суспільної необхідності; 4) щодо оскарження рішення суб`єкта владних повноважень, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів у сумі, що перевищує: для юридичних осіб - п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; для фізичних осіб та фізичних осіб - підприємців - сто розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 5) щодо оскарження рішень Національної комісії з реабілітації у правовідносинах, що виникли на підставі Закону України "Про реабілітацію жертв репресій комуністичного тоталітарного режиму 1917-1991 років"; 6) щодо оскарження індивідуальних актів Національного банку України, Фонду гарантування вкладів фізичних осіб, Міністерства фінансів України, Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку, рішень Кабінету Міністрів України, визначених частиною першою статті 266-1 цього Кодексу.

Водночас, суд наголошує, що за правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, законодавець лише зробив деякі винятки, вичерпний перелік яких зазначений у частині четвертій статті 257 КАС України.

З матеріалів справи вбачається, що предметом судового розгляду у даній справі є питання правомірності рішень про коригування митної вартості товарів №UA305000/2023/000190/1 від 11.11.2023; №UА305000/2023/000191/1 від 11.11.2023; №UА305000/2023/000192/1 від 12.11.2023; №UA305000/2023/000193/1 від 12.11.2023; №UA305000/2023/000194/1 від 14.11.2023; №UA305000/2023/000196/1 від 16.11.2023; №UA305000/2023/000197/1 від 16.11.2023; UА305000/2023/000199/1 від 19.11.2023; №UА305000/2023/000200/1 від 21.11.2023; №UA305000/2023/000201/1 від 25.11.2023, тобто дана категорія справ не визначена у переліку статті 257 КАС України.

Ураховуючи, що до позовної заяви було додано необхідні документи, а також те, що характер спірних правовідносин та предмет доказування у даній справі не вимагають розгляду справи за правилами загального позовного провадження, суд вважає, що клопотання представника позивача про розгляд справи за правилами загального позовного провадження задоволенню не підлягає.

Розглядаючи заявлене клопотання, суд, з урахуванням положень частини другої статті 6 КАС України, також враховує практику Європейського суду з прав людини з питань гарантій публічного характеру провадження у судових органах в контексті пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, згідно якої публічний розгляд справи може бути виправданим не у кожному випадку (рішення від 08.12.1983 у справі «Axen v. Germany» («Аксен проти Німеччини»), рішення від 25.04.2002 «Varela Assalino contre le Portugal» («Варела Ассаліно проти Португалії»). Так, у випадках, коли мають бути вирішені тільки питання права, то розгляд письмових заяв, на думку ЄСПЛ, є доцільнішим, ніж усні слухання, і розгляд справи на основі письмових доказів є достатнім. Заявник (в одній із зазначених справ) не надав переконливих доказів на користь того, що для забезпечення справедливого судового розгляду після обміну письмовими заявами необхідно було провести також усні слухання. Зрештою, у певних випадках влада має право брати до уваги міркування ефективності й економії. Зокрема, коли фактичні обставини не є предметом спору, а питання права не становлять особливої складності, та обставина, що відкритий розгляд не проводився, не є порушенням вимоги пункту 1 статті 6 Конвенції про проведення публічного розгляду справи.

Варто зауважити, що забезпечуючи принцип змагальності сторін, законодавцем встановлено правило, за яким свої доводи, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору сторони викладають у заявах по суті справи, якими відповідно до частини другої статті 159 КАС України для позивача є позовна заява, відповідь на відзив, а для відповідача відзив на позовну заяву (відзив), заперечення.

Суд надає учасникам процесу у даній справі належні умови для ознайомлення з рухом справи шляхом надсилання процесуальних документів, у яких такий рух описаний. Крім того, кожен з учасників справи має право безпосередньо знайомитися з її матеріалами, зокрема, з аргументами іншої сторони, та реагувати на ці аргументи відповідно до вимог КАС України.

Враховуючи вищевикладене, характер спірних правовідносин та предмет доказування у цій справі, суд вважає, що підстави для розгляду справи за правилами загального позовного провадження з мотивів, наведених позивачем, відсутні, а тому в задоволенні клопотання необхідно відмовити.

Керуючись статтями 4, 12, 241, 248, 257, 262 КАС України, суд

У Х В А Л И В:

У задоволенні клопотання представника відповідача про розгляд справи за позовом Приватного підприємства Віктор-Ком Імпекс до Закарпатської митниці про визнання протиправними та скасування рішень за правилами загального позовного провадження - відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя Сіжук Ольга Володимирівна