Справа № 480/127/25
Суддя: С.М. Глазько
Дата ухвалення: 2026-03-02 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

СУМСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

02 березня 2026 року Справа № 480/127/25

Сумський окружний адміністративний суд у складі судді Глазька С.М., розглянувши у у письмовому провадженні в приміщенні суду в м. Суми клопотання представника відповідача у справі за позовом ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_1 Національної гвардії України про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити дії,-

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до Сумського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Військової частини НОМЕР_1 Національної гвардії України, у якій просить:

- визнати протиправною бездіяльність Військової частини НОМЕР_1 Національної гвардії України щодо невиплати позивачу компенсації втрати частини грошових доходів у зв`язку з порушенням термінів виплати індексації грошового забезпечення за період з 01.12.2015 по 28.02.2018, з урахуванням дня фактичної виплати 13.12.2024;

- зобов`язати Військову частину НОМЕР_1 Національної гвардії України нарахувати та виплатити позивачу компенсацію втрати частини грошових доходів у зв`язку з порушенням термінів виплати індексації грошового забезпечення за період з 01.12.2015 по 28.02.2018, з урахуванням дня фактичної виплати 13.12.2024.

В обґрунтування позовних вимог зазначив, що 09.09.2023 та 13.12.2024 відповідачем, на виконання рішення Сумського окружного адміністративного суду від 30.08.2022 у справі № 480/6698/21, нараховано та виплачено позивачу індексацію грошового забезпечення, що є підставою для зобов`язання відповідача здійснити нарахування та виплату компенсації втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків їх виплати, за період з 01.12.2015 по день фактичної виплати донарахованої частини у відповідності до Порядку проведення компенсації громадянам втрати частини грошових доходів у зв`язку з порушенням термінів їх виплати, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 21.02.2001 № 159. Водночас, відповідачем виплата вказаної компенсації не була здійснена, що обумовило необхідність звернення до суду.

Ухвалою суду від 10.01.2025 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у даній справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

Від відповідача надійшов відзив на позовну заяву, у якому останній заявив клопотання про закриття провадження у справі, з підстав невжиття позивачем заходів досудового врегулювання спору та пропуску строку звернення до суду.

Оцінюючи зазначене клопотання, суд враховує наступне.

Щодо посилань представника відповідача на наявність підстав для закриття провадження у справі, суд зазначає, що підстав, передбачених положеннями статті 238 Кодексу адміністративного судочинства України, для закриття провадження у справі на даний час не встановлено.

Разом із тим, відповідно до пунктів 7, 8 частини першої статті 240 КАС України суд залишає позов без розгляду, якщо: провадження в адміністративній справі відкрито за позовною заявою, яка не відповідає вимогам статей 160, 161, 172 цього Кодексу, і позивач не усунув недоліків у строк, встановлений судом; з підстав, визначених частинами третьою та четвертою статті 123 цього Кодексу.

Пунктом 6 частини п`ятої статті 160 КАС України визначено, що у позовній заяві зазначаються відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору - у випадку, якщо законом встановлений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору.

Частинами третьою та четвертою статті 123 КАС України передбачено, що у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду без поважних причин та за відсутності клопотання про його поновлення або у разі визнання судом причин пропуску неповажними позовна заява залишається без розгляду.

Таким чином, доводи відповідача щодо пропуску позивачем строку звернення до суду та недотримання процедури досудового порядку врегулювання спору за своєю правовою природою стосуються підстав для залишення позову без розгляду, а не для закриття провадження у справі.

Отже, фактично відповідачем заявлено клопотання про залишення позову без розгляду, яке підлягає вирішенню судом з урахуванням вимог ст. 240 КАС України.

Щодо агрументів представника відповідача про пропущення позивачем строку звернення до суду, суд враховує наступне.

Відповідно до частин 1, 2 статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Згідно з частиною 3 статті 122 КАС України для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Таким чином, строк звернення до адміністративного суду - це проміжок часу після виникнення спору у публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів. При цьому перебіг такого строку починається з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Отже, для визначення початку перебігу строку для звернення до суду необхідно встановити час, коли позивач дізнався або повинен був дізнатись про порушення своїх прав, свобод та інтересів.

Питання застосування строку звернення до суду, передбаченого статтею 122 КАС України у спорах про виплату компенсації втрати частини доходу у зв`язку із порушенням строку їх виплати було предметом розгляду Верховним Судом у складі Судової палати з розгляду справ щодо захисту соціальних прав Касаційного адміністративного суду у постанові від 02.04.2024 у справі №560/8194/20, в якій сформульовано такі висновки:

а) у спорах цієї категорії справ суди повинні застосовувати шестимісячний строк звернення до суду з позовом, визначений частиною першою статті 122 КАС України, який обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів;

б) нарахування і виплата компенсації втрати частини доходів у випадку порушення строку їх виплати зокрема і пенсії, проводиться у чітко визначений Законом №2050-ІІІ строк - у тому ж місяці, в якому здійснюється виплата заборгованості за відповідний місяць. Тому особі, права якої порушені невиконанням обов`язку нарахувати і виплатити компенсацію втрати частини доходів у випадку порушення строків їх виплати, достовірно відомо про час та розмір виплаченої заборгованості. При цьому така особа має реальну, об`єктивну можливість виявити належну зацікавленість та вчинити активні дії з метою отримання інформації про розмір належної до виплати компенсації, порядок її нарахування і підстави виплати/невиплати;

в) з першого дня наступного місяця після отримання заборгованості з виплати пенсії за попередні періоди особа вважається такою, що повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи законних інтересів і з цього дня починається перебіг шестимісячного строку звернення з позовом до суду. Звернення до суду з позовом про нарахування і виплату компенсації втрати частини доходів після закінчення цього строку є підставою, передбаченою пунктом 8 частини першої статті 240, для залишення позовної заяви без розгляду;

г) отримання листа від територіального органу Пенсійного фонду України у відповідь на заяву не змінює час, з якого така особа повинна була дізнатись про порушення своїх прав, а свідчить про час, коли особа почала вчиняти активні дії щодо реалізації свого права на отримання компенсації у позасудовому чи судовому порядку. Відповідно з вказаної дати не може розпочинатись відлік строку звернення з позовом до суду.

Суд звертає увагу, що відповідно до правової позиції Верховного Суду, викладеної в постанові від 22 січня 2025 року у справі № 200/2711/24, компенсацію втрати частини доходів відповідач зобов`язаний виплатити у тому ж місяці, в якому здійснюється виплата заборгованості, а тому строк звернення до суду з цим позовом має обраховуватись з дати виплати відповідного доходу.

У спорах цієї категорії справ суди повинні застосовувати шестимісячний строк звернення до суду з позовом, визначений частиною першою статті 122 КАС України, який обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Саме такий підхід до обчислення строків звернення до суду з позовом у спорах зазначеної категорії справ відповідатиме принципу верховенства права та його складовій - принципу правової визначеності, сприятиме стабільності правовідносин щодо виплати компенсації громадянам втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків їх виплати.

Як було встановлено судом, під час проходження військової служби у в/ч НОМЕР_1 позивачу не в повному обсязі нараховувалась та виплачувалась індексація грошового забезпечення, а саме у період з 01.12.2015 по 28.02.2018 без застосування місяця для обчислення індексу споживчих цін для розрахунку індексації грошового забезпечення (базового місяця) - січень 2008 року та у період з 01.03.2018 по 21.04.2019, без урахування абзаців 4, 5, 6 пункту 5 постанови Кабінету Міністрів України від 17.07.2003 року № 1078.

Лише на виконання рішення суду від 30.08.2022 у справі № 480/6698/21 відповідач провів відповідні нарахування і виплату. При цьому, остаточна виплата перерахованої суми відбулась 13.12.2024, що підтверджується випискою АТ "ПриватБанк" (зв. бік а.с. 4).

Разом з цим, з позовною заявою представник позивача звернувся через підсистему "Електронний суд" 07.01.2025, тобто у межах встановленого строку.

За наведених обставин, твердження відповідача про пропуск позивачем строку звернення до суду, є безпідставним та необґрунтованим.

Щодо аргументів, викладених у заяві відповідача, про обов`язкове досудове врегулювання спору у правовідносинах щодо виплати компенсації втрати частини доходів, шляхом подання відповідної заяви, суд враховує правову позицію, висловлену Верховним Судом у постанові від 02.04.2024 по справі № 560/8194/20.

Зокрема, Верховний Суд зазначив, що відмова у виплаті компенсації громадянам втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків їх виплати у розумінні статті 7 Закону №2050-ІІІ не обов`язково має висловлюватися через ухвалення окремого акта індивідуальної дії, оскільки це не передбачено законодавством. Зазначену норму варто тлумачити у її системному зв`язку з нормами статей 2-4 Закону № 2050-ІІІ, які визначають, що компенсація втрати частини доходів через порушення строку їх виплати повинна нараховуватись, у цій справі, у місяці, в якому проведено виплату заборгованості. Відповідно невиплата компенсації у вказаний період свідчить про відмову виплатити таку згідно із Законом № 2050-ІІІ і не потребує оформлення відмови окремим рішенням. Вчинення ж відповідачем активної дії, що проявляється, зокрема, у наданні листа-відповіді на звернення особи щодо виплати належних їй сум компенсації, слід розглядати лише як додаткову форму повідомлення про відмову.

Враховуючи викладене, підстави для залишення позовної заяви без розгляду з вказаних мотивів відсутні.

Керуючись ст.ст. 240, 248, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

У Х В А Л И В:

У задоволенні клопотання представника відповідача про залишення позовної заяви без розгляду по справі № 480/127/25 за позовом ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_1 Національної гвардії України про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити дії - відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею і оскарженню не підлягає.

Суддя С.М. Глазько