Справа № 580/1500/26
Суддя: Валентина ОРЛЕНКО
Дата ухвалення: 2026-02-26 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про відмову у відкритті провадження в адміністративній справі

26 лютого 2026 року справа № 580/1500/26
м. Черкаси
Суддя Черкаського окружного адміністративного суду Орленко В.І., розглянувши матеріали позовної заяви Балаклеївської сільської ради до Головного управління Держгеокадастру у Черкаській області про визнання протиправним та скасування рішення,

ВСТАНОВИВ:

Балаклеївська сільська рада, звернулачя в суд із адміністративним позовом до Головного управління Держгеокадастру у Черкаській області, в якому просить: визнати недійсною державну реєстрацію в Державному земельному кадастрі земельної ділянки площею 1,8937 га за кадастровим номером :02:002:0399, що знаходиться в адміністративних межах Балаклеївської сільської ради, проведену 26.04.2012 та скасувати запис в Державному земельному кадастрі про земельну ділянку площею 1,8937 га кадастровий номер :02:002:0399, проведену 26.04.2012.

Вирішуючи питання щодо відкриття провадження у даній справі, суд зазначає наступне.

Приписами пункту 4 частини 1 статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності.

В обґрунтування позовних вимог покликається на те, що згідно інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно щодо земельної ділянки з кадастровим номером :02:002:0079 зареєстровано право власності за Балаклеївською сільською радою на підставі рішення Смілянського міськрайонного суду Черкаської області від 11.05.2012. Дата реєстрації земельної ділянки - 20.09.2004. Відомості про земельну ділянку з кадастровим номером :02:002:0079 було внесено до ДЗК на підставі розробленої технічної документації. Крім того за вказаною земельною ділянкою зареєстроване право оренди за ФГ «Жива» на підставі договору оренди землі від 25.11.2014. Разом з тим згідно відомостей Публічної кадастрової карти на місці земельної ділянки з кадастровим номером :02:002:0079 зареєстрована ще інша земельна ділянка з кадастровим номером :02:002:0399. Згідно інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно щодо земельної ділянки з кадастровим номером :02:002:0399 за вказаною земельною ділянкою зареєстровано інший вид речового права: право оренди ФГ «СХІД». Дата державної реєстрації земельної ділянки 26.04.2012. Позивач вважає, що державна реєстрація в Державному земельному кадастрі земельної ділянки з кадастровим номером :02:002:0399 підлягає визнанню недійсною, і відповідний запис підлягає скасуванню з огляду на наступне.

За правилами частини 1 статті 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Відповідно до пунктів 1, 2, 7 частини 1 статті 4 КАС України адміністративна справа - переданий на вирішення адміністративного суду публічно-правовий спір, у якому хоча б одна сторона здійснює публічно-владні управлінські функції, в тому числі на виконання делегованих повноважень, і спір виник у зв`язку із виконанням або невиконанням такою стороною зазначених функцій.

Суб`єкт владних повноважень - орган державної влади, орган місцевого самоврядування, їх посадова чи службова особа, інший суб`єкт при здійсненні ними публічно-владних управлінських функцій на підставі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, або наданні адміністративних послуг.

За правилами пункту 1 частини 1 статті 19 КАС України юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах, зокрема, спорах фізичних чи юридичних осіб із суб`єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи індивідуальних актів), дій чи бездіяльності, крім випадків, коли для розгляду таких спорів законом встановлено інший порядок судового провадження.

Велика Палата Верховного Суду неодноразово висловлювала правові позиції щодо правил віднесення спорів до адміністративної юрисдикції.

Зокрема у постановах від 21.11.2018 у справі №520/13190/17, від 27.11.2018 у справі №820/3534/17, від 19.02.2020 у справі №1340/3580/18 та інших Велика Палата дійшла наступних висновків:

"До компетенції адміністративних судів належать спори фізичних чи юридичних осіб з органом державної влади, органом місцевого самоврядування, їхньою посадовою або службовою особою, предметом яких є перевірка законності рішень, дій чи бездіяльності цих органів (осіб), прийнятих або вчинених ними під час здійснення владних управлінських функцій, крім спорів, для яких законом установлений інший порядок судового вирішення.

Публічно-правовий спір має особливий суб`єктний склад. Участь суб`єкта владних повноважень є обов`язковою ознакою для того, щоб класифікувати спір як публічно-правовий. Проте сама по собі участь у спорі суб`єкта владних повноважень не дає підстав ототожнювати спір з публічно-правовим та відносити його до справ адміністративної юрисдикції.

Під час визначення предметної юрисдикції справ суди повинні виходити із суті права та/або інтересу, за захистом якого звернулася особа, заявлених вимог, характеру спірних правовідносин, змісту та юридичної природи обставин у справі.

Визначальною ознакою справи адміністративної юрисдикції є суть (зміст, характер) спору. Публічно-правовий спір, на який поширюється юрисдикція адміністративних судів, є спором між учасниками публічно-правових відносин і стосується саме цих відносин.

Разом з тим приватноправові відносини вирізняються наявністю майнового чи немайнового інтересу учасника. Спір має приватноправовий характер, якщо він обумовлений порушенням або загрозою порушення приватного права чи інтересу, як правило майнового, конкретного суб`єкта, що підлягає захисту в спосіб, передбачений законодавством для сфери приватноправових відносин, навіть якщо до порушення приватного права чи інтересу призвели управлінські дії суб`єктів владних повноважень.

Якщо порушення своїх прав особа вбачає у наслідках, які спричинені рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень, які вона вважає неправомірними, і ці наслідки призвели до виникнення, зміни чи припинення цивільних правовідносин, мають майновий характер або пов`язаний з реалізацією її майнових або особистих немайнових інтересів, то визнання незаконними (протиправними) таких рішень є способом захисту цивільних прав та інтересів.

Натомість до юрисдикції адміністративного суду належить спір, який виник між двома (кількома) суб`єктами стосовно їх прав та обов`язків у конкретних правових відносинах, у яких хоча б один суб`єкт законодавчо уповноважений владно керувати поведінкою іншого суб`єкта, а останній, відповідно, зобов`язаний виконувати вимоги та приписи такого суб`єкта владних повноважень (постанова Великої Палати Верховного Суду від 23.05.2018 у справі №914/2006/17).

Згідно з висновками Великої Палати Верховного Суду, викладеними у постанові від 04.09.2018 у справі №823/2042/16, якщо позивач не був заявником щодо оскаржуваних ним реєстраційних дій, які були вчинені за заявою іншої особи, такий спір є спором про цивільне право незалежно від того, чи здійснено державну реєстрацію прав на нерухоме майно з дотриманням державним реєстратором вимог законодавства та чи заявляються, окрім вимог про скасування оспорюваного рішення, запису в державному реєстрі прав, вимоги про визнання недійсними правочинів, на підставі яких прийнято оспорене рішення, здійснено оспорений запис.

Застосовуючи наведені вище висновки Великої Палати Верховного Суду, колегія суддів дійшла висновку, що спір, що розглядається, не є спором між учасниками публічно-правових відносин, оскільки відповідач, приймаючи оскаржувані рішення про державну реєстрацію прав не мав публічно-правових відносин з позивачем. Оскаржувані рішення про державну реєстрацію стосувалися реєстрації прав інших осіб, а не позивача.

При цьому зі змісту позовних вимог та обставин, якими позивач їх обґрунтовує, вбачається, що спір у цій справі не пов`язаний із захистом прав Балаклеївської сільської ради у сфері саме у публічно-правових відносинах, оскільки подання цього позову спрямоване на поновлення порушеного, на думку позивача, права комунальної власності сільської ради щодо спірної земельної ділянки.

Зокрема, в обґрунтування позовних вимог Балаклеївська сільська рада покликається на те, що право власності на земельну ділянку з кадастровим номером :02:002:0079 зареєстровано за Балаклеївською сільською радою на підставі рішення Смілянського міськрайонного суду Черкаської області від 11.05.2012. Крім того, за вказаною земельною ділянкою зареєстроване право оренди за ФГ "Жива" на підставі договору оренди землі від 25.11.2014. Згідно інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно щодо земельної ділянки з кадастровим номером :02:002:0399 за вказаною земельною ділянкою зареєстровано інший вид речового права: право оренди ФГ «СХІД». Дата державної реєстрації земельної ділянки 26.04.2012.

Згідно витягу з Державного земельного кадастру НВ-026 від 07.01.2026, земельна ділянка з кадастровим номером :02:002:0079 площею 1,8937 га зареєстрована у Державному земельному кадастрі 20.09.2004 ЧРФ ДП «ЦЕНТР ДЗК».

Згідно витягу з Державного земельного кадастру НВ-026 від 07.01.2026, земельна ділянка з кадастровим номером :02:002:0399 площею 1,8937 га зареєстрована у Державному земельному кадастрі 26.04.2012 міськрайонне управління Держкомзему у м. Сміла та Смілянському районі.

Таким чином, на думку позивача, здійснення реєстрації в Державному земельному кадастрі земельної ділянки за кадастровим номером :02:002:0399 є недійсною та підлягає скасуванню, оскільки в межах земельної ділянки з кадастровим номером :02:002:0399 вже раніше була зареєстрована ще інша земельна ділянка з кадастровим номером :02:002:0079, тому Позивач вважає, що реєстратор в межах своїх повноважень мав вчинити належні дії з перевірки та встановлення таких даних та встановивши наведені обставини зобов`язаний був не вчиняти дії з державної реєстрації спірної земельної ділянки.

Верховний Суд у постанові від 10.03.2025 у справі №240/38369/21 виснував: Такі фактичні обставини, доводи та заперечення учасників справи вказують на те, що у цій справі безпосередньо між позивачем та відповідачами правовідносини, які були б засновані на владно-управлінському підпорядкуванні, не виникли, а право звернення до суду та порушення своїх прав позивач пов`язує з порушенням його саме майнових прав і не пов`язує із захистом прав, свобод чи інтересів у сфері публічно-правових відносин.

Виникнення спірних правовідносин у справі, що розглядається, зумовлено порушенням саме майнових прав позивача - права власності та права користування спірною земельною ділянкою, що і стало підставою для оскарження реєстрації прав на зазначену земельну ділянку.

Враховуючи суть спірних правовідносин та суб`єктний склад сторін у справі цей спір має вирішуватись в порядку господарського судочинства.

Та обставина, що відповідачем у справі є суб`єкт владних повноважень, не змінює правову природу спірних правовідносин і не робить цей спір публічно-правовим.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 170 Кодексу адміністративного судочинства України суддя відмовляє у відкритті провадження в адміністративній справі, якщо позов не належить розглядати за правилами адміністративного судочинства.

При цьому, згідно з ч. 6 ст. 170 Кодексу адміністративного судочинства України у разі відмови у відкритті провадження в адміністративній справі з підстави, встановленої п. 1 ч. 1 цієї статті, суд повинен роз`яснити заявнику, до юрисдикції якого суду віднесено розгляд такої справи.

На підставі наведеного, керуючись статтями 150-152, 169, 170, 241-243, 248 Кодексу адміністративного судочинства України,

УХВАЛИВ:

Відмовити у відкритті провадження у справі за позовом Балаклеївської сільської ради до Головного управління Держгеокадастру у Черкаській області про визнання протиправним та скасування рішення.

З врахуванням приписів частини 6 статті 170 Кодексу адміністративного судочинства України, роз`яснити позивачу, що заявлені позовні вимоги відносяться до юрисдикції господарського суду, та підлягають розгляду в порядку господарського судочинства.

Копію цієї ухвали, разом з позовною заявою та усіма доданими до неї матеріалами, невідкладно надіслати особі, яка подала позовну заяву.

Повторне звернення до адміністративного суду з такою ж позовною вимогою з тих самих предмета і підстав та до того самого відповідача, щодо якої постановлено ухвалу про відмову у відкритті провадження, не допускається.

Ухвала суду може бути оскаржена в апеляційному порядку. Відповідно до статті 295 Кодексу адміністративного судочинства України апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складання в повному обсязі, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Апеляційна скарга подається безпосередньо до Шостого апеляційного адміністративного суду.

Відповідно до статті 256 Кодексу адміністративного судочинства України ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

СуддяВалентина ОРЛЕНКО