Справа № 2а-8212/10/0470
Суддя: Ясенова Т.І.
Дата ухвалення: 2026-02-24 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

24 лютого 2026 року м. Дніпросправа № 2а-8212/10/0470

Третій апеляційний адміністративний суд

у складі колегії суддів: головуючого - судді Ясенової Т.І. (доповідач),

суддів: Головко О.В., Суховарова А.В.,

розглянувши в письмовому провадженні в м. Дніпрі адміністративну справу за апеляційною скаргою Головного управління ДПС у Дніпропетровській області на ухвалу Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 02 вересня 2024 року (суддя Букіна Л.Є.) в адміністративній справі за позовом Прокурора м. Жовті Дніпропетровської області в інтересах держави в особі Жовтоводської об`єднаної державної податкової інспекції до Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,-

ВСТАНОВИВ:

Прокурор м. Жовті Води Дніпропетровської області в інтересах держави в особі Жовтоводської об`єднаної державної податкової інспекції Дніпропетровської області звернувся до Дніпропетровського окружного адміністративного суду із адміністративним позовом до фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 з позовними вимогами про стягнення заборгованості по орендній платі за землю з фізичних осіб в розмірі 25 049,03 грн.

Постановою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 14.10.2010 адміністративний позов прокурора м. Жовті Води Дніпропетровської області задоволено.

Стягнуто з фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 на користь держави заборгованість з орендної плати за землю фізичних осіб в сумі 25 049,03 грн.

До Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшла заява про розстрочення виконання рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 14.10.2010 у справі №2а-8212/10/0470.

В обґрунтування заяви заявник зазначає про неможливість погашення боргу в повному обсязі через складнощі, які виникли - припинення підприємницької діяльності, погіршення стану здоров`я, воєнний стан, не дозволили виконати свої зобов`язання вчасно.

Просить врахувати вищезазначені обставини, та надати можливість сплатити заборгованість частинами кожного місяця протягом року по 2087,42 грн.

Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 02 вересня 2024 року заяву ОСОБА_1 про розстрочення виконання рішення суду в адміністративній справі №2а-8212/10/0470 за позовом прокурора м. Жовті Дніпропетровської області в інтересах держави в особі Жовтоводської об`єднаної державної податкової інспекції до фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 про стягнення заборгованості задоволено.

Розстрочено виконання постанови Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 14.10.2010 за позовною заявою прокурора м. Жовті Дніпропетровської області в інтересах держави в особі Жовтоводської об`єднаної державної податкової інспекції до фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 про стягнення заборгованості на 12 (дванадцять) місяців шляхом здійснення щомісячних платежів у розмірі 2 087,42 грн, починаючи з наступного дня після набрання законної сили ухвалою.

Не погоджуючись з ухвалою суду першої інстанції, Головне управління ДПС у Дніпропетровській області звернулося із апеляційною скаргою, в якій просить скасувати оскаржувану ухвалу та постановити нове судове рішення, яким у задоволенні заяви про розстрочення виконання судового рішення відмовити.

Апеляційну скаргу обгрунтовує тим, що відсутні підстави для задоволення заяви про розстрочення виконання рішення суду в адміністративній справі №2а-8212/10/0470, оскільки відповідачем не надано доказів на підтвердження того, які дії було зроблено відповідачем для сплати таких зобов`язань.

Щодо необхідності заміни відповідача його правонаступником.

Статтею 52 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) визначено, що у разі вибуття або заміни сторони чи третьої особи у відносинах, щодо яких виник спір, суд допускає на будь-якій стадії судового процесу заміну відповідної сторони чи третьої особи її правонаступником. Усі дії, вчинені в адміністративному процесі до вступу правонаступника, обов`язкові для нього в такій самій мірі, у якій вони були б обов`язкові для особи, яку він замінив.

Судом встановлено, що відповідачем у даній адміністративній справі є Жовтоводська об`єднана державна податкова інспекція.

Постановою Кабінету Міністрів України №981 від 21.09.2011 утворено Верхньодніпровську об`єднану державну податкову інспекцію Жовтоводськоїоб`єднаної державної податкової інспекції Головного управління ДФС у Дніпропетровській області ().

Постановою Кабінету Міністрів України № 229 від 20.03.2013 утворено Верхньодніпровську об`єднана державна податкова інспекція Головного Управління Міндоходів ().

Отже, Верхньодніпровська об`єднана державна податкова інспекція Головного управління Міндоходів () є правонаступником Верхньодніпровської об`єднаної державної податкової інспекції Жовтоводської об`єднаної Державної податкової інспекції Головного управління ДФС у Дніпропетровській області ().

Постановою Кабінету Міністрів України №311 від 06.08.2014 утворено як юридичну особи публічного права територіальні органи Державної фіскальної служби, утворено Верхньодніпровську об`єднану державну податкову інспекція Головного Управління ДФС у Дніпропетровській області ().

Постановою Кабінету Міністрів України №892 від 04.11.2015 Верхньодніпровська об`єднана державна податкова інспекція Головного управління ДФС у Дніпропетровській області () реорганізувалась і утворилась Дніпродзержинська об`єднана державна податкова інспекція Головного Управління ДФС ().

Отже, Дніпродзержинська об`єднана державна податкова інспекція Головного управління ДФС () є правонаступником Верхньодніпровської об`єднаної державної податкової інспекції Головного управління ДФС у Дніпропетровській області ().

Постановою Кабінету Міністрів України №941 від 14.12.2016 перейменовано Дніпродзержинську об`єднану державну податкову інспекцію Головного Управління ДФС на Кам`янську об`єднана державна податкова інспекція Головного Управління ДФС ().

Постановою Кабінету Міністрів України №1200 від 18.12.2018 утворено Державну податкову службу України та Державну митну службу України, реорганізувавши державну фіскальну службу України шляхом поділу.

Постановою Кабінету Міністрів України №537 від 19.06.2019 «Про утворення територіальних органів Державної податкової служби» утворено Головне Управління ДПС у Дніпропетровській області ().

На виконання п. 1 постанови Наказом Державної податкової служби України №14 від 12.07.2019 «Про затвердження Положення про територіальні органи ДПС» затверджено Положення про Головне управління ДПС у Дніпропетровській області, відповідно до п.1 якого Головне управління ДПС у Дніпропетровській області є правонаступником усіх прав та обов`язків ГУ ДФС у Дніпропетровській області.

Відповідно до Наказу Головного управління ДПС у Дніпропетровській області №17 від 03.09.2019 розпочато виконання ГУ ДПС у Дніпропетровській області покладених на нього Положенням про ГУ ДПС функцій і повноважень Головного управління ДФС у Дніпропетровській області, що припиняються.

Отже, ГУ ДПС у Дніпропетровській області () є правонаступником ГУ ДФС у Дніпропетровській області ().

Пунктом 1 постанови Кабінету Міністрів України №893 від 30.09.2020 Деякі питання територіальних органів Державної податкової служби визначено: ліквідувати як юридичні особи публічного права територіальні органи Державної податкової служби за переліком згідно з додатком. До переліку територіальних органів Державної податкової служби що ліквідуються включено зокрема Головне управління ДПС у Дніпропетровській області.

Наказом Державної податкової служби України від 30.09.2020 №529 «Про утворення територіальних органів Державної податкової служби» було утворено як відокремлені підрозділи Державної податкової служби територіальні органи за переліком згідно з додатком.

Також, згідно Положення про Головне управління ДПС у Дніпропетровській області, затвердженого наказом Державної податкової служби України №643 від 12.11.2020.

року, Головне управління ДПС у Дніпропетровській області утворено на правах відокремленого підрозділу Державної податкової служби України.

Із врахуванням наказу ДПС від 24.12.2020 №755 «Про початок забезпечення здійснення територіальними органами ДПС повноважень та функцій», визначено правонаступництво у зв`язку із утворенням територіальних органів як відокремлених підрозділів ДПС.

Отже, ГУ ДПС у Дніпропетровській області як відокремлений підрозділ () є правонаступником ГУ ДПС у Дніпропетровській області ().

Беручи до уваги вищенаведене, колегія суддів вважає за необхідне задовольнити клопотання представника Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про заміну відповідачів на правонаступника та здійснити заміну відповідача з Жовтоводської об`єднаної Державної податкової інспекції на її правонаступника - на Головне управління ДПС у Дніпропетровській області ().

Відповідно до вимог статті 311 КАС України справа розглянута в порядку письмового провадження.

Перевіривши матеріали справи, доводи апеляційної скарги, колегія суддів дійшла таких висновків.

Приписами статті 129 Конституції України встановлено, що однією з основних засад здійснення судочинства є обов`язковість судового рішення.

Відповідно до статті 129-1 Конституції України судове рішення є обов`язковим до виконання. Держава забезпечує виконання судового рішення у визначеному законом порядку. Контроль за виконанням судового рішення здійснює суд.

Згідно із статтею 14 Кодексу адміністративного судочинства України судові рішення, що набрали законної сили, є обов`язковими до виконання всіма органами державної влади, органами місцевого самоврядування, їх посадовими та службовими особами, фізичними і юридичними особами та їх об`єднаннями на всій території України. Невиконання судового рішення тягне за собою відповідальність, встановлену законом.

Аналогічні положення містяться в статті 370 Кодексу адміністративного судочинства України, відповідно до якої судове рішення, яке набрало законної сили, є обов`язковим для учасників справи, для їхніх правонаступників, а також для всіх органів, підприємств, установ та організацій, посадових чи службових осіб, інших фізичних осіб і підлягає виконанню на всій території України, а у випадках, встановлених міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, або за принципом взаємності, - за її межами.

Обов`язковість судових рішень, що набрали законної сили, для їх виконання на всій території України передбачена також приписами Закону України «Про судоустрій і статус суддів».

Аналізуючи наведені норми, колегія суддів зауважує, що судове рішення, яке набрало законної сили, підлягає обов`язковому та безумовному виконанню особою, на яку покладено такий обов`язок, тобто особа, якій належить виконати судове рішення, повинна здійснити достатні дії для організації процесу його виконання незалежно від будь-яких умов, оскільки інше суперечило б запровадженому статтею 8 Конституції України принципу верховенства права.

Згідно з частиною першою статті 378 Кодексу адміністративного судочинства України за заявою сторони суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, може відстрочити або розстрочити виконання рішення, а за заявою стягувача чи виконавця (у випадках, встановлених законом), встановити чи змінити спосіб або порядок його виконання. Питання про відстрочення або розстрочення виконання, зміну чи встановлення способу і порядку виконання судового рішення може бути розглянуто також за ініціативою суду.

Відповідно до частини третьої статті 378 Кодексу адміністративного судочинства України підставою для встановлення або зміни способу або порядку виконання, відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення є обставини, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим.

Згідно з частиною п`ятою статті 378 КАС України відстрочення виконання судового рішення не може перевищувати одного року з дня ухвалення рішення, ухвали, постанови.

Окрім цього, суд, вирішуючи питання про відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення, відповідно до положень частини четвертої статті 378 цього Кодексу, також враховує ступінь вини відповідача у виникненні спору, щодо фізичної особи тяжке захворювання самої особи або членів її сім`ї, її матеріальне становище, стихійне лихо, інші надзвичайні події тощо.

Отже, з аналізу вищевикладених норм вбачається, що зазначена норма не містить конкретного переліку обставин для відстрочення та/або розстрочення виконання судового рішення, а лише встановлює критерії для їх визначення, надаючи суду в кожному конкретному випадку вирішувати питання про їх наявність з урахуванням усіх обставин, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим.

Питання розстрочення або відстрочення постанови суду знаходяться в площинні процесуального права. Разом з тим, підстави, а саме наявність обставин, що ускладнюють виконання судового рішення (відсутність коштів на рахунку, відсутність присудженого майна в натурі, стихійне лихо тощо), залежать від предмету спору, у межах спірних правовідносин від правової природи податкового боргу.

Верховний Суд у постанові від 11.10.2019 у справі № 810/4643/18 зазначив, що це питання суд вирішує із врахуванням конкретних обставин адміністративної справи, зокрема, суб`єктного складу сторін у справі, зобов`язаної сторони (боржника) за рішенням суду, складного майнового стану чи складної життєвої ситуації зобов`язаної сторони (боржника), впливу виконання рішення на спроможність зобов`язаної сторони (боржника) виконати інший публічний обов`язок чи зобов`язання перед особами, які потребують соціального захисту. У випадку розстрочення (відстрочення) виконання свого рішення суд, який здійснює контроль за його виконанням, повинен забезпечити баланс публічного і приватного інтересів.

Оцінюючи доводи заяв про відстрочення або розстрочення виконання судового рішення, суди повинні враховувати, що ці заходи не повинні створювати боржнику можливість ухилятися від виконання судового рішення. (позиція Верховного Суду, викладена у постанові від 30.01.2020 року у справі №819/150/17).

Так, в обґрунтування поданої заяви боржник зазначає про неможливість погашення боргу в повному обсязі через складнощі, які виникли - припинення підприємницької діяльності, погіршення стану здоров`я, воєнний стан, не дозволили виконати свої зобов`язання вчасно. Заявник просить розстрочити виконання рішення суду на 12 місяців шляхом сплати 2 087,42 грн щомісячно, починаючи з дня набрання ухвалою суду законної сили.

Судом першої інстанції встановлено, що 14.09.2022 Постановою головного державного виконавця Інгулецького відділу державної виконавчої служби у м.Кривому розі Криворізького району Дніпропетровської області Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Дніпро) відкрито виконавче провадження за виконавчим листом №2а-8212/10/0470 від 14.10.2010.

Згідно Наказу по Сільськогосподарському обслуговуючому кооперативу «Сокіл ДФ» від 24.02.2022 ОСОБА_1 відбуває у відпустку без збереження заробітної плати строком до закінчення воєнного стану. Згідно довідки про заробітну плату по основному місту роботи Сільськогосподарському обслуговуючому кооперативу «Сокіл ДФ» доходи ОСОБА_1 складають 0 грн за 2023 2024 рр..

Відповідно до виписки з історії хвороб ОСОБА_1 знаходився на стаціонарному лікуванні з 23.01.2024 по 15.02.2024, з 06.03.2024 по 22.03.2024, з 18.04.2024 по 23.04.2024 (діагноз лімфолейкоз), згідно із довідки МСЕК має інвалідність.

Вказані обставини суд першої інстанції правильно розцінив, як такі, що істотно ускладнюють виконання судового рішення, наведені заявником у заяві про розстрочення виконання рішення суду обставини є підтвердженням скрутного фінансового становища останнього, що об`єктивно впливає на можливість виконання судового рішення у цій справі в повному обсязі.

Варто зазначити, що розстрочення виконання не призводить до невиконання рішення суду, а навпаки створює умови для його добровільного виконання боржником з урахуванням його реального майнового стану.

Колегія суддів враховує, що заявник не ухиляється від виконання рішення, а шукає способи погашення заборгованості. Така поведінка є виявом добросовісності намірів заявника в частині виконання своїх зобов`язань щодо сплати заборгованості.

Крім того, колегія суддів також враховує, що на даний час на території України діє воєнний стан, правовий режим якого визначається Законом України «Про правовий режим воєнного стану».

Відповідно до статті 1 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» воєнний стан - це особливий правовий режим, що вводиться в Україні або в окремих її місцевостях у разі збройної агресії чи загрози нападу, небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності та передбачає надання відповідним органам державної влади, військовому командуванню, військовим адміністраціям та органам місцевого самоврядування повноважень, необхідних для відвернення загрози, відсічі збройної агресії та забезпечення національної безпеки, усунення загрози небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності, а також тимчасове, зумовлене загрозою, обмеження конституційних прав і свобод людини і громадянина та прав і законних інтересів юридичних осіб із зазначенням строку дії цих обмежень.

Водночас, розстрочення виконання судового рішення у даній справі не змінює статус заборгованості, податковий борг - несплачена сума узгодженого грошового зобов`язання, та не спростовує того факту, що боржник вчинив податкове правопорушення у вигляді несплати такого і таке правопорушення триває до часу погашення боргу в добровільному чи примусовому порядку. Наявність боргу і розстрочення виконання рішення суду про стягнення боргу не є шляхом уникнення виконання такого, тобто рішення про стягнення має бути виконано боржником, борг повинен бути сплачений.

Ураховуючи наявні в матеріалах справи докази, а також надані заявником пояснення та докази щодо обставин неможливості виконати рішення суду, суд першої інстанції дійшов правильного висновку про наявність підстав для задоволення заяви про розстрочення виконання постанови Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 14.10.2010 та стягнення заборгованості на 12 (дванадцять) місяців шляхом здійснення щомісячних платежів у розмірі 2 087,42 грн, починаючи з наступного дня після набрання законної сили ухвалою.

Таким чином, суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку щодо задоволення заяви про розстрочення виконання рішення у даній справі.

Таким чином, колегія суддів вважає, що доводи апеляційної скарги не ґрунтуються на вимогах чинного законодавства, яке регулює спірні правовідносини, та повністю спростовуються встановленими у справі обставинами.

Колегія суддів звертає увагу, що згідно п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

На підставі викладеного, колегія суддів дійшла висновку, що судом першої інстанції правильно встановлені обставини справи та надано їм належну юридичну оцінку, судове рішення ухвалено з дотриманням норм матеріального та процесуального права, доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції, тому відсутні підстави для задоволення апеляційної скарги та скасування рішення.

Керуючись статтями 241-245, 250, 311, 315, 316, 321, 322, 328, 329 КАС України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Дніпропетровській області залишити без задоволення.

Ухвалу Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 02 вересня 2024 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складання повної постанови у випадках, передбачених пунктом 2 частини 5 статті 328 КАС України.

Головуючий - суддя Т.І. Ясенова

суддя О.В. Головко

суддя А.В. Суховаров