Справа № 400/9685/25
Суддя: Ярощук В.Г.
Дата ухвалення: 2026-02-24 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

МИКОЛАЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

24 лютого 2026 р. № 400/9685/25
м. Миколаїв

Миколаївський окружний адміністративний суд, у складі головуючого судді Ярощука В.Г., при секретарі судового засідання Друца Т.О., розглянувши за правилами загального позовного провадження адміністративну справу

за позовомТОВАРИСТВА З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ «ПРОМЕТЕЙ-ТОП», ,
до відповідачаГоловного управління ДПС у Миколаївській області, ,
провизнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення від 21.05.2025 № 08,

За участю:

представника позивача Макарчука Леоніда Леонідовича

представника відповідача Єремєєва Сергія Олександровича

ВСТАНОВИВ:

08 вересня 2025 року до Миколаївського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ТОВАРИСТВА З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ «ПРОМЕТЕЙ-ТОП» (далі - позивач) до Головного управління ДПС у Миколаївській області (далі - відповідач) про визнання протиправним і скасування податкового повідомлення-рішення відповідача від 21.05.2025 № 08.

СТИСЛИЙ ВИКЛАД ПОЗИЦІЙ СТОРІН

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що за результатами документальної позапланової виїзної перевірки контролюючий орган прийняв податкове повідомлення-рішення (далі - ППР) від 21.05.2025 № 08, яким позивачу нараховано пеню в розмірі 76862148,50 грн за порушення термінів розрахунків у сфері зовнішньоекономічної діяльності. На переконання позивача, вищенаведені ППР є протиправним і підлягає скасуванню. Він наголосив на тому, що на виконання експортних контрактів поставив у 2024 році своїм контрагентам ПРОМЕТЕЙ АГРІ ФЗКО («PROMETEY AGRY FZCO») (Дубай, Об`єднані Арабські Емірати) та АРСЕНІС ДОО («ARSENIS DOO») (Подгориця, Чорногорія) пшеницю українського походження. Оскільки вищевказаними контрагентами було сплачено позивачу авансовий платіж за іншими контрактами, за згодою сторін відбувся відповідний залік коштів. Відтак за цими контрактами була проведена оплата у встановлені законодавством граничні терміни. Тому згідно з главою 11 Податкового кодексу України (далі - ПК України) за відсутністю в його діях вини він не може нести юридичну відповідальність.

23.09.2025 відповідач подав до суду відповідь на відзив, який за своїм змістом є відзивом на позовну заяву. У цьому відзиві він заперечив проти позову і просив у його задоволені відмовити у повному обсязі. Відзив умотивовано тим, що контракти позивача від 15.03.2024 № Е00221, від 18.03.2024 № Е00222, від 26.03.2024 № Е00223, від 23.01.2024 № Е00207 були повністю виконані, що унеможливлює зарахування оплати по ним в рахунок інших контрактів. Крім цього, позивач не надав суду копій контрактів від 15.03.2024 № Е00221, від 18.03.2024 № 00222, від 26.03.2024 № Е00223, від 23.01.2024 № Е00207, за якими відбувся взаємозалік позивача з його контрагентами. Водночас позивач у позовній заяві не виклав обставин, якими він обґрунтовує свої вимоги щодо оскарження податкового повідомлення-рішення від 21.05.2025 № 08 в частині, яка стосується зовнішньоекономічних контрактів від 12.07.2024 № E00257, від 17.07.2024 № E00258, від 06.08.2024 № E00259, від 01.08.2024 № E00261, від 10.08.2024 № E00264, від 30.08.2024 № E00265, а тому не спростованими залишаються висновки перевірки щодо цих контрактів. Відповідач стверджує, що згідно з банківських виписок за контрактами від 14.06.2024 № Е00246, від 01.07.2024 № Е00251, від 03.07.2024 № Е00253 і від 07.07.2024 № Е00255 була проведена оплата, проте в бухгалтерському обліку було зроблено записи коригування на відповідні суми за іншими контрактами, тобто з метою зупинення термінів прострочення надходження валютної виручки. В бухгалтерському обліку 13.12.2024 зроблено записи коригування на суму 11605,56 доларів США в рахунок сплати за контрактом від 01.08.2024 № Е00260, проте виручка від нерезидента позивача за цим контрактом не надходила. Відповідач також наголосив на тому, що Законом України «Про валюту і валютні операції» не передбачено встановлення вини резидента як необхідної умови притягнення його до відповідальності за порушення граничних строків розрахунків, встановлених Національним банком України, за зовнішньоекономічною операцією з імпорту/експорту товарів, а тому достатньо наявності факту порушення відповідних строків.

Позивач правом на подання відповіді на відзив у встановлений судом строк не скористався.

Натомість 03.11.2025 він надав суду додаткові письмові пояснення. Зіславшись на постанову Верховного Суду від 20.12.2024 у справі № 160/6138/24, в цих поясненнях позивач зазначив, що положення частини п`ятої статті 13 Закону України «Про валюту і валютні операції» не містить вказівки, що у понятті «день виникнення заборгованості» така заборгованість має бути простроченою. Відтак використання для визначення дня виникнення заборгованості моменту, коли вона набуває статусу простроченої через порушення встановлених строків розрахунків, є помилковим. Відповідач безпідставно ототожнив термін «день виникнення заборгованості в експортних правовідносинах» з «днем виникнення порушення». Днем виникнення заборгованості у спірних правовідносинах є день митного оформлення продукції, що експортується відповідно до положень частини другої статті 13 Закону України «Про валюту і валютні операції», а не перший день після спливу граничних строків розрахунків. Таким чином, відповідач неправомірно розрахував суму пені за курсом долара США (код валюти 840), встановленого Національним банком України на 121-й день після експорту позивачем сільськогосподарських культур, що призвело до завищення суми пені, враховуючи офіційні курси долара США, що були встановлені на дати митного оформлення позивачем продукції при експорті товарів.

У письмових поясненнях від 10.11.2025 відповідач звернув увагу на те, що курс Національного банку України при нарахуванні пені слід визначати на дату виникнення простроченої заборгованості. Законом України «Про валюту і валютні операції» не передбачено встановлення вини резидента як необхідної умови притягнення особи до відповідальності за порушення граничних строків розрахунків, встановлених Національним банком України, за зовнішньоекономічною операцією з імпорту / експорту товарів, а тому достатньо наявності факту порушення відповідних строків. Водночас до перевірки позивач не надав контролюючому органу документи, які могли би бути підставою для ненарахування пені або зупинення нарахуванні пенсі відповідно до Закону України «Про валюту і валютні операції». Відповідач також зазначив, що позивач невірно зацитував висновки Верховного Суду, викладені у постанові від 20.12.2024 у справі № 160/6138/24. У дійсності Верховний Суд виснував, що у спірних правовідносинах день виникнення заборгованості слід пов`язувати не з датою здійснення авансового платежу, а з наступним днем після закінчення граничного строку розрахунків, встановленого Національним банком України. Саме з цього моменту зобов`язання контрагента, яке не було виконано у визначений строк, трансформується у заборгованість, що є підставою для обчислення пені.

У письмових поясненнях від 08.12.2025 позивач закцентував увагу на тому, що відповідач у письмових поясненнях від 10.11.2025 зазначено невірний висновок Верховного Суду, викладений у постанові від 20.12.2024 у справі № 160/6138/24. На його думку, вказане підтверджується постановою Верховного суду від 30.05.2025 у справі № 380/10067/24.

16.12.2025 відповідач подав до Миколаївського окружного адміністративного суду письмові пояснення, в яких зазначив про допущення ним у письмових поясненнях від 10.11.2025 помилки в частині зазначення постанови Верховного Суду у справі № 160/6138/24, а саме: зазначено дату 20.12.2024 замість вірної - 17.09.2025. У справі № 160/6138/24 відбулось два касаційних провадження: спочатку за скаргою позивача (постанова від 20.12.2024), а згодом за скаргою відповідача (постанова від 17.09.2025), за результатами яких Верховним Судом було сформовано протилежні висновки. Водночас відповідач зсилається на позицію Верховного Суду, викладену у постанові від 17.09.2025 у справі № 160/6138/24.

ПРОЦЕСУАЛЬНІ ДІЇ У СПРАВІ ТА КЛОПОТАННЯ, ЗАЯВИ УЧАСНИКІВ СПРАВИ

09.09.2025 Миколаївський окружний адміністративний суд постановив ухвалу про відкриття провадження в адміністративній справі, про її розгляд за правилами загального провадження за матеріалами в електронній формі, а також про призначення підготовчого засідання у ній на 04.11.2025.

Ухвалою Миколаївського окружного адміністративного суду від 13.10.2025 було витребувано у відповідача докази, а також рекомендовано позивачу надати суду деякі докази.

Відповідач 17.10.2025 і 16.12.2025 подав суду витребувані докази.

Водночас позивач надав 27.10.2025 і 17.12.2025 частину рекомендованих для подання доказів.

У клопотанні про долучення доказів від 17.12.2025 позивач зазначив про відсутність у нього копій документів, що підтверджують прийняття до розгляду судом, міжнародним комерційним арбітражем позовної заяви позивачем про стягнення з його контрагентів заборгованості, що виникла внаслідок недотримання ними строку оплати за поставлений товар згідно з контрактами від 14.06.2024 № Е00246, від 01.07.2024 № Е00251, від 03.07.2024 № Е00253, від 07.07.2024 № Е00255, від 12.07.2024 № Е00257, від 17.07.2024 № Е00258, від 01.08.2024 № Е00260, від 01.08.2024 № Е00261, від 06.08.2024 № Е00259, від 10.08.2024 № Е00264, від 30.08.2024 № Е00265. Він також повідомив, що між ним і АРСЕНІС ДОО контракт від 10.01.2023 № Е0544 не укладався. Позивач не звертався до уповноважених органів за отриманням довідок (сертифікатів) про підтвердження форс-мажорних обставин за вищенаведеними контрактами.

Позивач не надав такі докази, які йому суд рекомендував подати:

а) копії банківських документів, що підтверджують дати отримання ТОВАРИСТВОМ З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ «ПРОМЕТЕЙ-ТОП» коштів за платежами, здійсненими на його користь ПРОМЕТЕЙ АГРІ ФЗКО («PROMETEY AGRY FZCO») (Дубай, Об`єднані Арабські Емірати) на підставі контрактів від 23.01.2024 № Е00207, від 18.03.2024 № Е00222 і від 26.03.2024 № Е00223;

б) копію картки дебет рахунку 362 ТОВАРИСТВА З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ «ПРОМЕТЕЙ-ТОП», яка підтверджує факт взаємозаліку за контрактами від 01.08.2024 № Е00260.

03.11.2025 представник позивача і 04.11.2025 представник відповідача подали клопотання про відкладення підготовчого засідання, призначеного на 04.11.2025.

04.11.2025 Миколаївський окружний адміністративний суд постановив ухвалу про продовження строку проведення підготовчого засідання у справі на тридцять днів і про його відкладення на 09.12.2025.

Ухвалою Миколаївського окружного адміністративного суду від 09.12.2025 підготовче засідання відкладено до 18.12.2025 у зв`язку з неявкою представника позивача (пункт 26 протоколу судового засідання від 09.12.2025 № 5585087).

17.12.2025 представник позивача подав клопотання про відкладення підготовчого засідання, призначеного на 18.12.2025, яке ухвалою Миколаївського окружного адміністративного суду було задоволено, а підготовче засідання відкладено на 20.01.2026 (пункт 19 протоколу судового засідання від 18.12.2025 № 5640731).

19.01.2026 представник позивача подав клопотання про залучення до участі у справі № 400/9685/25 третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача ТОВАРИСТВО З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВДАЛЬНІСТЮ «АРСЕНІС» («ARSENIS DOO») (особистий реєстраційний номер 03370160, вул. Атінска, 20, м. Подгориця, Чорногорія, 81101), а представник відповідача 20.01.2026 заяву про відмову в задоволені вищенаведеного клопотання позивача.

Ухвалою Миколаївського окружного адміністративного суду від 20.01.2026 відмовлено у задоволенні клопотання представника позивача від 19.01.2026 про залучення до участі у справі третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача (пункт 82 протоколу судового засідання від 20.01.2026 № 5762364).

20.01.2026 Миколаївський окружний адміністративний суд постановив ухвалу про закриття підготовчого засідання, призначення справи до судового розгляду по суті та про проведення судового засідання 24.02.2026 (пункт 116 протоколу судового засідання від 20.01.2026 № 5762364).

ОБСТАВИНИ СПРАВИ, ВСТАНОВЛЕНІ СУДОМ

Розглянувши заяви по суті справи, повно і всебічно, з`ясувавши всі обставини адміністративної справи в їх сукупності, перевіривши їх дослідженими доказами, суд встановив наступне.

Позивач уклав з нерезидентами зовнішньоекономічні контракти на постачання зерна (пшениці, кукурудзу, ячменю), а саме:

з АРСЕНІС ДОО («ARSENIS DOO») (Подгориця, Чорногорія) від 01.08.2024 № Е00260;

з ПРОМЕТЕЙ АГРІ ФЗКО («PROMETEY AGRY FZCO») (Дубай, Об`єднані Арабські Емірати) від 14.06.2024 № Е00246, від 01.07.2024 № Е00251, від 03.07.2024 № Е00253, від 07.07.2024 № Е00255, від 12.07.2024 № Е00257, від 17.07.2024 № Е00258, від 06.08.2024 № Е00259, від 01.08.2024 № Е00261, від 10.08.2024 № Е00264 і від 30.08.2024 № Е00265.

Згідно з пунктом 4.1 усіх вищенаведених контрактів, за виключенням контрактів від 30.08.2024 № Е00265, товар має бути поставлений на умовах DAP, Одеса та / або Південний та / або Чорноморськ.

Відповідно до пункту 4.1 контрактів від 30.08.2024 № Е00265, товар має бути поставлений на умовах DAP, Рені та / або Орлівка та / або Ізмаїл.

Моментом переходу права власності на Товар від Постачальника до Покупця є момент надання Митної декларації на вивантажений Товар. До надання Митної декларації Продавцем, відвантажений товар може зберігатися на складі за рахунок Покупця. В момент переходу права власності від Постачальника до Покупця до останнього переходять всі ризики, в тому числі ризик відповідної загибелі чи пошкодження Товару (пункту 4.2 усіх контрактів).

Згідно з пунктом 6.1 усіх вказаних контрактів оплата 100 % вартості Товару, поставленого за Контрактом, у безготівковій формі на умовах CAD (оплата проти документів), у відповідності до комерційного рахунку Продавця, протягом 3 робочих днів з моменту надання зазначених у п. 6.2. Контракту скан-копій документів на електронну адресу Покупця. Оплата частинами дозволяється.

Пунктом 9.1 усіх контрактів визначено, що окрім випадків коли інше погоджено Сторонами у письмовій формі, жодна зі Сторін не наділена правом проводити взаємозалік зустрічних грошових зобов`язань чи будь-якими схожими правами щодо (а) будь-яких сум отриманих згідно з цим Контрактом чи будь-якою додатковою угодою до нього чи (b) будь-яких інших сум, що заявлені як належні іншій стороні в результаті виконання даного Контракту.

На підставі контракту від 01.08.2024 № Е00260, укладеного між позивачем і АРСЕНІС ДОО, відповідно до митних декларацій від 16.08.2024 № 24U92U5, від 16.08.2024 № 24U90U7, від 16.08.2024 № 24U95U2, від 16.08.2024 № 24U99U9, від 16.08.2024 № 24U96U1, від 16.08.2024 № 24U97U0, від 16.08.2024 № 24U94U3 позивач поставив DAP-Південний нерезиденту АРСЕНІС ДОО пшеницю на суму 2238121,88 доларів США (94083993,27 грн за курсом Національного банку України на дату здійснення господарської операції). Граничний термін надходження виручки в іноземній валюті - 13.12.2024.

На лист позивача від 18.11.2024 № 1 про наявність заборгованості за контрактом від 01.08.2024 № Е00260 у сумі 2238121,88 доларів США, АРСЕНІС ДОО листом від 29.11.2024 № 2 надав відповідь позивачу про можливість зарахування оплати за контрактом від 01.08.2024 № Е00260 за рахунок сплачених коштів за контрактом від 10.01.2023 № СРТ0544.

Листом від 13.12.2024 № 3 позивач погодився на зазначені умови, і сторони провели коригування заборгованості. Згідно з карточки рахунку 362 позивача за 12.07.2024-25.01.2025 заборгованість за контрактом від 01.08.2024 № Е00260 у сумі 98542,79 доларів США частково була закрита 13.12.2024 на суму 11605,56 доларів США шляхом взаємозаліку за контрактом від 10.01.2023 № СРТ0544.

На підставі контракту від 14.06.2024 № Е00246, укладеного між позивачем і ПРОМЕТЕЙ АГРІ ФЗКО, відповідно до митної декларації від 05.08.2024 №24UA2U8 позивач поставив DAP-Чорноморськ нерезиденту ПРОМЕТЕЙ АГРІ ФЗКО пшеницю на суму 165000,00 доларів США (6802125,00 грн за курсом Національного банку України на дату здійснення господарської операції). Граничний термін надходження виручки в іноземній валюті - 01.12.2024.

На лист позивача від 11.11.2024 № 11/11 про наявність заборгованості за контрактом від 14.06.2024 № Е00246 у сумі 165000,00 доларів США, ПРОМЕТЕЙ АГРІ ФЗКО листом від 22.11.2024 № 22/11 надав відповідь позивачу про можливість зарахування оплати за контрактом від 14.06.2024 № Е00246 за рахунок сплачених коштів за контрактом від 15.03.2024 № Е00221.

Листом від 02.12.2024 № 02/12 позивач погодився на зазначені умови, і сторони провели коригування заборгованості. Згідно з картки дебет рахунку 362 позивача за 14.06.2024-25.01.2025 заборгованість за контрактом від 14.06.2024 № Е00246 у сумі 165000,00 доларів США була повністю закрита 02.12.2024 шляхом взаємозаліку за договором від 15.03.2024 № Е00221.

На підставі контракту від 01.07.2024 № Е00251, укладеного між позивачем і ПРОМЕТЕЙ АГРІ ФЗКО, відповідно до митної декларації від 05.08.2024 № 24UA55U5 позивач поставив DAP-Чорноморськ нерезиденту ПРОМЕТЕЙ АГРІ ФЗКО пшеницю на суму 103080,62 доларів США. Граничний термін надходження виручки в іноземній валюті - 02.12.2024.

На лист позивача від 15.11.2024 № 15/11 про наявність заборгованості за контрактом від 01.07.2024 № Е00251 у сумі 103080,62 доларів США, ПРОМЕТЕЙ АГРІ ФЗКО листом від 25.11.2024 № 25/11 надав відповідь позивачу про можливість зарахування оплати за контрактом від 01.07.2024 № Е00251 за рахунок сплачених коштів за контрактом від 26.03.2024 № Е00223.

Листом від 02.12.2024 № 02/12 позивач погодився на зазначені умови, і сторони провели коригування заборгованості. Згідно з картки дебет рахунку 362 позивача за 03.07.2024-25.01.2025 заборгованість за контрактом від 01.07.2024 № Е00251 у сумі 103080,62 доларів США була повністю закрита 02.12.2024 шляхом взаємозаліку за контрактами від 26.03.2024 № Е00223.

На підставі контракту від 03.07.2024 № Е00253, укладеного між позивачем і ПРОМЕТЕЙ АГРІ ФЗКО, відповідно до митної декларації від 05.08.2024 № 24UA53U7 позивач поставив DAP-Чорноморськ нерезиденту ПРОМЕТЕЙ АГРІ ФЗКО пшеницю на суму 82500,00 доларів США. Граничний термін надходження виручки в іноземній валюті - 02.12.2024.

На лист позивача від 13.11.2024 № 13/11 про наявність заборгованості за контрактом від 03.07.2024 № Е00253 у сумі 82500,00 доларів США, ПРОМЕТЕЙ АГРІ ФЗКО листом від 27.11.2024 № 27/11 надав відповідь позивачу про можливість зарахування оплати за контрактом від 03.07.2024 № Е00253 за рахунок сплачених коштів за контрактом від 15.03.2024 № Е00221.

Листом від 02.12.2024 № 02/12 позивач погодився на зазначені умови, і сторони провели коригування заборгованості. Згідно з картки дебет рахунку 362 позивача за 03.07.2024-25.01.2025 заборгованість за контрактом від 03.07.2024 № Е00253 у сумі 82500,00 доларів США була повністю закрита 02.12.2024 шляхом взаємозаліку за контрактами від 15.03.2024 № Е00221.

На підставі контракту від 07.07.2024 № Е00255, укладеного між позивачем і ПРОМЕТЕЙ АГРІ ФЗКО, відповідно до митної декларації від 05.08.2024 № 24UA54U6 позивач поставив DAP-Чорноморськ нерезиденту ПРОМЕТЕЙ АГРІ ФЗКО пшеницю на суму 98542,79 доларів США. Граничний термін надходження виручки в іноземній валюті - 02.12.2024.

На лист позивача від 12.11.2024 № 12/11 про наявність заборгованості за контрактом від 07.07.2024 № Е00255 у сумі 98542,79 доларів США, ПРОМЕТЕЙ АГРІ ФЗКО листом від 21.11.2024 № 21/11 надав відповідь позивачу про можливість зарахування оплати за контрактом від 07.07.2024 № Е00255 за рахунок сплачених коштів за контрактами від 23.01.2024 № Е0207, від 15.03.2023 № Е00221, від 18.03.2024 № Е00222 та від 26.03.2024 № Е00223.

Листом від 02.12.2024 № 02/12 позивач погодився на зазначені умови, і сторони провели коригування заборгованості. Згідно з картки дебет рахунку 362 позивача за 07.07.2024-25.01.2025 заборгованість за контрактом від 07.07.2024 № Е00255 у сумі 98542,79 доларів США була закрита 02.12.2024 на суму 82322,60 доларів США (станом на 02.12.2024 сальдо - дебіт 16220,19 доларів США) шляхом взаємозаліку за контрактами від 23.01.2024 № Е0207 на суму 48014,25 доларів США, від 15.03.2023 № Е00221 на суму 27702,03 доларів США, від 18.03.2024 № Е00222 на 3000,00 доларів США та від 26.03.2024 № Е00223 на 3606,32 доларів США.

Згідно з платіжних інструкцій від 14.08.2024 № 15746_26, від 19.08.2024 № 15746_13 і від 22.08.2024 № 15746_12, а також валютних документів-повідомлень АБ «УКРГАЗБАНК» від 14.08.2024 № 9, від 19.08.2024 № 12 і від 22.08.2024 № 16 на банківський рахунок позивача від нерезидента ПРОМЕТЕЙ АГРІ ФЗКО за експортною операцією на підставі контракту від 15.03.2024 № Е00221 надійшло відповідно 517393,40, 150000,00 і 250000,00 доларів США.

Відповідно до виписок за рахунком позивача, відкритим у ПАТ «БАНК ВОСТОК»:

08.08.2024 на банківський рахунок позивача на підставі контракту від 23.01.2024 № Е00207 від АРСЕНІС ДОО надійшло 220053,20 доларів США і 09.08.2024 - 40000,00 доларів США;

16.08.2024 на банківський рахунок позивача на підставі контракту від 18.03.2024 № Е00222 від АРСЕНІС ДОО надійшло 500000,00 доларів США;

22.08.2024 на банківський рахунок позивача на підставі контракту від 18.03.2024 № Е00222 від АРСЕНІС ДОО надійшло 465304,90 доларів США;

29.08.2024 на банківський рахунок позивача на підставі контракту від 26.03.2024 № Е00223 від АРСЕНІС ДОО надійшло 962136,00 доларів США.

Згідно з валютними повідомленнями ПАТ АБ «УКРГАЗБАНК» від 14.08.2024 № 9, від 19.08.2024 № 12, від 22.08.2024 № 16 на рахунок позивача надійшли грошові кошти відповідно:

14.08.2024 від ПРОМЕТЕЙ АГРІ ФЗКО на підставі контракту від 15.03.2024 № Е00221 у сумі 517393,40 доларів США;

19.08.2024 від ПРОМЕТЕЙ АГРІ ФЗКО на підставі контракту від 15.03.2024 № Е00221 у сумі 150000,00 доларів США;

22.08.2024 від ПРОМЕТЕЙ АГРІ ФЗКО на підставі контракту від 15.03.2024 № Е00221 у сумі 250000,00 доларів США.

На підставі контракту від 12.07.2024 № Е00257, укладеного між позивачем і ПРОМЕТЕЙ АГРІ ФЗКО, відповідно до митної декларації від 22.08.2024 № 24U82U2 позивач поставив на умовах DAP-Південний нерезиденту ПРОМЕТЕЙ АГРІ ФЗКО пшеницю на суму 297648,29 доларів США. Граничний термін надходження виручки в іноземній валюті - 19.12.2024.

Виручка від нерезидента ПРОМЕТЕЙ АГРІ ФЗКО за цим контрактом позивачу не надійшла.

На підставі контракту від 17.07.2024 № Е00258, укладеного між позивачем і ПРОМЕТЕЙ АГРІ ФЗКО, відповідно до митної декларації від 09.08.2024 № 24U39U4 позивач поставив на умовах DAP-Чорноморськ нерезиденту ПРОМЕТЕЙ АГРІ ФЗКО пшеницю на суму 530106,06 доларів США. Граничний термін надходження виручки в іноземній валюті - 06.12.2024.

Виручка від нерезидента ПРОМЕТЕЙ АГРІ ФЗКО за цим контрактом позивачу не надійшла.

На підставі контракту від 06.08.2024 № Е00259, укладеного між позивачем і ПРОМЕТЕЙ АГРІ ФЗКО, відповідно до митної декларації від 22.09.2024 № 24U51U0 позивач поставив на умовах DAP-Чорноморськ нерезиденту ПРОМЕТЕЙ АГРІ ФЗКО пшеницю на суму 522670,01 доларів США. Граничний термін надходження виручки в іноземній валюті - 19.01.2025.

Виручка від нерезидента ПРОМЕТЕЙ АГРІ ФЗКО за цим контрактом позивачу не надійшла.

На підставі контракту від 01.08.2024 № Е00261, укладеного між позивачем і ПРОМЕТЕЙ АГРІ ФЗКО, відповідно до митної декларації від 22.08.2024 № 24U46U0 позивач поставив на умовах DAP-Південний нерезиденту ПРОМЕТЕЙ АГРІ ФЗКО пшеницю на суму 985466,96 доларів США. Граничний термін надходження виручки в іноземній валюті - 19.12.2024.

Виручка від нерезидента ПРОМЕТЕЙ АГРІ ФЗКО за цим контрактом позивачу не надійшла.

На підставі контракту від 10.08.2024 № Е00264, укладеного між позивачем і ПРОМЕТЕЙ АГРІ ФЗКО, відповідно до митної декларації від 31.08.2024 № 24U32U0 позивач поставив на умовах DAP-Чорноморськ нерезиденту ПРОМЕТЕЙ АГРІ ФЗКО кукурудзу на суму 85400,36 доларів США. Граничний термін надходження виручки в іноземній валюті - 28.12.2024.

Виручка від нерезидента ПРОМЕТЕЙ АГРІ ФЗКО за цим контрактом позивачу не надійшла.

На підставі контракту від 30.08.2024 № Е00265, укладеного між позивачем і ПРОМЕТЕЙ АГРІ ФЗКО, відповідно до митної декларації від 22.09.2024 № 24U634U9 позивач поставив на умовах DAP-Рені нерезиденту ПРОМЕТЕЙ АГРІ ФЗКО ячмінь на суму 23172,00 доларів США. Граничний термін надходження виручки в іноземній валюті - 19.01.2025. Відповідно до виписки ПАТ «БАНК ВОСТОК» від 20.01.2025 виручка від нерезидента за вказаним контрактом надійшла 20.01.2025.

Відповідно до наказу Головного управління ДПС у Миколаївській області від 15.04.2025 № 500-п «Про проведення документальної позапланової виїзної перевірки ТОВ «ПРОМЕТЕЙ-ТОП» (код за )» і направлення на перевірку від 16.04.2025 № 825/14-29-07-10, виданого Головним управлінням ДПС у Миколаївській області, посадова особа відповідача провела документальну позапланову виїзну перевірку позивача за період з 14.06.2024 по 16.04.2025.

За результатами цієї перевірки Головне управління ДПС у Миколаївській області склало Акт від 28.04.2025 № 5886/14-29-07-08/14-29-07-08 про результати документальної позапланової виїзної перевірки ТОВ «ПРОМЕТЕЙ-ТОП» (код за ), тел. +38 (050)-423-15-60, з питань дотримання вимог валютного законодавства при здійсненні розрахунків за зовнішньоекономічними контрактами від 14.06.2024 № Е00246, від 01.07.2024 № Е00251, від 03.07.2024 № Е00253, від 07.07.2024 № Е00255, від 12.07.2024 № Е00257, від 17.07.2024 № Е00258, від 01.08.2024 № Е00260, від 01.08.2024 № Е00261, від 06.08.2024 № Е00259, від 10.08.2024 № Е00264, від 30.08.2024 № Е00265 за період з 14.06.2024 по 16.04.2025 (далі - Акт від 28.04.2025).

В Акті від 28.04.2025 відповідач дійшов до висновку про порушення позивачем частини другої статті 13 Закону України «Про валюту і валютні операції» та абзацу другого пункту 12 постанови Правління Національного банку України від 14.05.2019 № 67 «Про встановлення винятків та (або) особливостей запровадження граничних строків розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів і внесення змін до деяких нормативно-правових актів» із змінами та доповненнями, в частині не надходження валютної виручки за наступними експортними контрактами:

від 14.06.2024 № Е00246, укладеним з нерезидентом «PROMETEY AGRY FZCO» (DUBAI) на суму 165000,00 дол. США;

від 01.07.2024 № Е00251, укладеним з нерезидентом «PROMETEY AGRY FZCO» (DUBAI) на суму 103080,62 дол. США;

від 03.07.2024 № Е00253, укладеним з нерезидентом «PROMETEY AGRY FZCO» (DUBAI) на суму 82500,00 дол. США;

від 07.07.2024 № Е00255, укладеним з нерезидентом «PROMETEY AGRY FZCO» (DUBAI) на суму 98542,79 дол. США;

від 12.07.2024 № Е00257, укладеним з нерезидентом «PROMETEY AGRY FZCO» (DUBAI) на суму 297648,29 дол. США;

від 17.07.2024 № Е00258, укладеним з нерезидентом «PROMETEY AGRY FZCO» (DUBAI) на суму 530106,06 дол. США;

від 06.08.2024 № Е00259, укладеним з нерезидентом «PROMETEY AGRY FZCO» (DUBAI) на суму 522670,01 дол. США;

від 01.08.2024 № Е00260, укладеним з нерезидентом «ARSENIS DOO» (Чорногорія) на суму 2238121,88 дол. США;

від 01.08.2024 № Е00261, укладеним з нерезидентом «PROMETEY AGRY FZCO» (DUBAI) на суму 985466,96 дол. США;

від 10.08.2024 № Е00264, укладеним з нерезидентом «PROMETEY AGRY FZCO» (DUBAI) на суму 85400,36 дол. США;

в частині несвоєчасного надходження валютної виручки за контрактом від 30.08.2024 № Е00265, укладеним з нерезидентом «PROMETEY AGRY FZCO» (DUBAI) на суму 23172,00 дол. США.

На підставі Акта від 28.04.2025 відповідач виніс ППР від 21.05.2025 № 08 (форма «С») про нарахування позивачу на підставі підпункту 54.3.3 пункту 54.3 статті 54 ПК України та частини п`ятої статті 13 Закону України «Про валюту і валютні операції» пені за порушення термінів розрахунків у сфері зовнішньоекономічної діяльності у розмірі 76862148,50 гривні.

Вважаючи зазначене ППР протиправним, позивач звернувся до суду з цим позовом.

ПРАВОВЕ РЕГУЛЮВАННЯ СПІРНИХ ПРАВОВІДНОСИН ТА ВИСНОВКИ СУДУ

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, що виникли між сторонами, суд виходив з наступного.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з підпунктом 41.1.1 пункту 41.1 статті 41 Податкового кодексу України (далі - ПК України) контролюючими органами є податкові органи (центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, його територіальні органи) - щодо дотримання законодавства з питань оподаткування (крім випадків, визначених підпунктом 41.1.2 цього пункту), законодавства з питань сплати єдиного внеску, а також щодо дотримання іншого законодавства, контроль за виконанням якого покладено на центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, чи його територіальні органи.

Підпунктами 191.1.4 і 191.1.34 статті 191 ПК України встановлено, що контролюючі органи, визначені підпунктом 41.1.1 пункту 41.1 статті 41 цього Кодексу, виконують такі функції, крім особливостей, передбачених для державних податкових інспекцій статтею 193 цього Кодексу, зокрема:

здійснюють контроль за встановленими законом строками проведення розрахунків в іноземній валюті, за додержанням порядку приймання готівки для виконання платіжних операцій (крім приймання готівки банками), за дотриманням суб`єктами господарювання установлених законодавством обов`язкових вимог щодо забезпечення можливості розрахунків за товари (послуги) з використанням електронних платіжних засобів, порядку проведення готівкових розрахунків за товари (послуги), проведення розрахункових операцій, а також за наявністю ліцензій на провадження видів господарської діяльності, що підлягають ліцензуванню відповідно до закону, наявністю торгових патентів;

забезпечують визначення в установлених цим Кодексом, іншими законами України випадках сум податкових та грошових зобов`язань платників податків, застосування і своєчасне стягнення сум передбачених законом штрафних (фінансових) санкцій (штрафів) за порушення податкового, валютного та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.

Відповідно до частини четвертої статті 11 Закону України «Про валюту і валютні операції» органами валютного нагляду відповідно до цього Закону є Національний банк України та центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику. Органи валютного нагляду в межах своєї компетенції здійснюють нагляд за дотриманням резидентами та нерезидентами валютного законодавства.

Центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, здійснює валютний нагляд за дотриманням резидентами (крім уповноважених установ) та нерезидентами вимог валютного законодавства (частина шоста статті 11 Закону України «Про валюту і валютні операції»).

Абзацом першим частини дев`ятою статті 11 Закону України «Про валюту і валютні операції» передбачено, що органи валютного нагляду мають право проводити перевірки з питань дотримання вимог валютного законодавства визначеними частинами п`ятою і шостою цієї статті суб`єктами здійснення таких операцій.

Відповідно до підпункту 54.3.3 пункту 54.3 статті 54 ПК України контролюючий орган зобов`язаний самостійно визначити суму грошових зобов`язань, зменшення (збільшення) суми бюджетного відшкодування та/або зменшення (збільшення) від`ємного значення об`єкта оподаткування податком на прибуток або від`ємного значення суми податку на додану вартість платника податків, передбачених цим Кодексом або іншим законодавством, або зменшення суми податку на доходи фізичних осіб, задекларовану до повернення з бюджету у зв`язку із використанням платником податку права на податкову знижку, якщо згідно з податковим та іншим законодавством особою, відповідальною за нарахування сум податкових зобов`язань з окремого податку або збору та/або іншого зобов`язання, контроль за сплатою якого покладено на контролюючі органи, застосування штрафних (фінансових) санкцій та нарахування пені, у тому числі за порушення, у сфері зовнішньоекономічної діяльності, є контролюючий орган.

Таким чином, до повноважень відповідача, як контролюючого органу, належить здійснення валютного нагляду за дотриманням резидентами (крім уповноважених установ) та нерезидентами вимог валютного законодавства, зокрема шляхом проведення перевірки з питань дотримання вимог валютного законодавства, а також у разі встановлення порушень валютного законодавства нараховувати пеню у визначених розмірах.

Аналогічний правовий висновок сформований у постанові Верховного Суду від 23.07.2024 у справі № 240/25642/22.

Відповідно до підпункту 20.1.4 пункту 20.1 статті 20 ПК України контролюючі органи, визначені підпунктом 41.1.1 пункту 41.1 статті 41 цього Кодексу, мають право проводити відповідно до законодавства перевірки і звірки платників податків (крім Національного банку України), у тому числі після проведення процедур митного контролю та/або митного оформлення.

Згідно з пунктом 61.1 статті 61 ПК України податковий контроль - система заходів, що вживаються контролюючими органами та координуються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, з метою контролю правильності нарахування, повноти і своєчасності сплати податків і зборів, а також дотримання законодавства з питань регулювання обігу готівки, проведення розрахункових та касових операцій, патентування, ліцензування та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.

Податковий контроль здійснюється шляхом перевірок та звірок відповідно до вимог цього Кодексу, а також перевірок щодо дотримання законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, у порядку, встановленому законами України, що регулюють відповідну сферу правовідносин (підпункт 62.1.3 пункту 62.1 статті 62 ПК України).

Відповідно до абзацу першого пункту 75.1 статті 75 ПК України контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові; позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.

Згідно з абзацом першим підпунктом 75.1.2 пункту 75.1 статті 75 ПК України документальною перевіркою вважається перевірка, предметом якої є своєчасність, достовірність, повнота нарахування та сплати усіх передбачених цим Кодексом податків та зборів, а також дотримання валютного та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, дотримання роботодавцем законодавства щодо укладення трудового договору, оформлення трудових відносин з працівниками (найманими особами) та яка проводиться на підставі податкових декларацій (розрахунків), фінансової, статистичної та іншої звітності, регістрів податкового та бухгалтерського обліку, ведення яких передбачено законом, первинних документів, які використовуються в бухгалтерському та податковому обліку і пов`язані з нарахуванням і сплатою податків та зборів, виконанням вимог іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, а також отриманих в установленому законодавством порядку контролюючим органом документів та податкової інформації, у тому числі за результатами перевірок інших платників податків.

Підпунктом 78.1.1 пункту 78.1 статті 78 ПК України встановлено, що документальна позапланова перевірка здійснюється за наявності такої підстави: отримано податкову інформацію, що свідчить про порушення платником податків валютного, податкового законодавства, законодавства у сфері запобігання та протидії легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванню тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення та іншого не врегульованого цим Кодексом законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, якщо платник податків не надасть пояснення та їх документальні підтвердження на обов`язковий письмовий запит контролюючого органу, в якому зазначаються порушення цим платником податків відповідно валютного, податкового та іншого не врегульованого цим Кодексом законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, протягом 15 робочих днів з дня, наступного за днем отримання запиту.

Згідно з пунктом 77.4 статті 77 ПК України про проведення документальної планової перевірки керівником (його заступником або уповноваженою особою) контролюючого органу приймається рішення, яке оформлюється наказом.

Право на проведення документальної планової перевірки платника податків надається лише у випадку, коли йому (його представнику) не пізніше ніж за 10 календарних днів до дня проведення зазначеної перевірки надіслано (вручено) у порядку, визначеному статтею 42 цього Кодексу, копію наказу про проведення документальної планової перевірки та письмове повідомлення із зазначенням дати початку проведення такої перевірки.

Отож відповідач мав право проводити документальні позапланові перевірки, зокрема, коли отримано інформацію про порушення платником податків валютного законодавства, якщо платник податків не надасть пояснення та їх документальні підтвердження на обов`язковий письмовий запит.

Суд встановив, що листами від 22.01.2025 № 1728/7/99-00-07-04-02-07 і від 24.02.2025 № 4953/7/99-00-07-04-02-07 Державна податкова служба України повідомила відповідача про виявлені факти ненадходження / повернення в установлені Національним банком України граничні строки розрахунків грошових коштів чи товарів за операціями з експорту та імпорту товарів та про незавершені розрахунки, зокрема і щодо позивача за контрактами, укладеними ним з АРСЕНІС ДОО і ПРОМЕТЕЙ АГРІ ФЗКО.

У зв`язку з неповним обсягом наданих позивачем документів на письмові запити відповідача від 24.01.2025 № 1082/6/14-29-07-08-02 і від 25.02.2025 № 5161/6/14-29-07-08-02 наказом Головного управління ДПС у Миколаївській області від 15.04.2025 № 500-п «Про проведення документальної позапланової виїзної перевірки ТОВ «ПРОМЕТЕЙ-ТОП» (код за )» наказано провести документальну позапланову виїзну перевірку позивача з 17.04.2025 тривалістю 5 робочих днів з питання дотримання вимог валютного законодавства при здійсненні розрахунків за зовнішньоекономічними контрактами від 14.06.2024 № Е00246, від 01.07.2024 № Е00251, від 03.07.2024 № Е00253, від 07.07.2024 № Е00255, від 12.07.2024 № Е00257, від 17.07.2024 № Е00258, від 06.08.2024 № Е00259, від 01.08.2024 № Е00260, від 01.08.2024 № Е00261, від 10.08.2024 № Е00264 і від 30.08.2024 № Е00265 за період з 14.06.2024 по 16.04.2025.

16.04.2025 посадовою особою контролюючого органу було видано направлення на проведення документальної планової перевірки позивача № 825/14-29-07-10.

З вищевикладеного слідує, що контролюючий орган мав правові підстави для проведення документальної позапланової виїзної перевірки позивача з питань дотримання ним вимог валютного законодавства при здійсненні розрахунків за зовнішньоекономічними контрактами і провів її з дотриманням вимог ПК України.

Що стосується обставин, на підставі яких контролюючий орган прийняв оскаржуване ППР, то суд зазначає наступне.

З преамбули Закону України «Про валюту і валютні операції» вбачається, що такий є спеціальним законом, який визначає правові засади здійснення валютних операцій, валютного регулювання та валютного нагляду, права та обов`язки суб`єктів валютних операцій і уповноважених установ та встановлює відповідальність за порушення ними валютного законодавства.

Згідно з абзацом першим частини першої статті 13 Закону України «Про валюту і валютні операції» Національний банк України має право встановлювати граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів.

Відповідно до частини другої статті 13 Закону України «Про валюту і валютні операції» у разі встановлення Національним банком України граничного строку розрахунків за операціями резидентів з експорту товарів грошові кошти підлягають зарахуванню на рахунки резидентів у банках України у строки, зазначені в договорах, але не пізніше строку та в обсязі, встановлених Національним банком України. Строк виплати заборгованості обчислюється з дня митного оформлення продукції, що експортується, а в разі експорту робіт, послуг, прав інтелектуальної власності та (або) інших немайнових прав - з дня оформлення у письмовій формі (у паперовому або електронному вигляді) акта, рахунка (інвойсу) або іншого документа, що засвідчує їх надання.

Частиною п`ятою статті 13 Закону України «Про валюту і валютні операції» встановлено, що резидентами строку розрахунків, встановленого згідно із цією статтею, тягне за собою нарахування пені за кожний день прострочення в розмірі 0,3 відсотка суми неодержаних грошових коштів за договором (вартості недопоставленого товару) у національній валюті (у разі здійснення розрахунків за зовнішньоекономічним договором (контрактом) у національній валюті) або в іноземній валюті, перерахованій у національну валюту за курсом Національного банку України, встановленим на день виникнення заборгованості. Загальний розмір нарахованої пені не може перевищувати суми неодержаних грошових коштів за договором (вартості недопоставленого товару).

Отже, за порушення граничних строків розрахунків, що встановлюються Національним банком України передбачено відповідальність у вигляді пені.

У постанові від 23.07.2024 у справі № 240/25642/22 Верховний Суд зазначив, що хоча положеннями Закону України «Про валюту і валютні операції» не врегульовано процедуру прийняття рішення про нарахування пені, як виду адміністративно-господарської санкції за порушення строків проведення розрахунків в іноземній валюті, а такий порядок унормований положеннями ПК України, проте це не означає, що правовідносини у сфері здійснення валютних операцій, валютного регулювання та валютного нагляду стають частиною законодавства щодо справляння податків і зборів та на них розповсюджуються всі положення ПК України. Закон Закону України «Про валюту і валютні операції» та ПК України регулюють різні сфери державної політики.

Підстави для ототожнення пені, яка застосовується у податкових правовідносинах, із пенею, яка застосовується у сфері валютних операцій, валютного регулювання та валютного нагляду (за порушення строків надходження валютної виручки за операціями з експорту та імпорту товарів, відповідальність за яке встановлено статтею 13 Закону України «Про валюту і валютні операції») - відсутні.

З огляду на те, що пеня, як міра відповідальності, яка нараховується за порушення граничних строків розрахунків, врегульована спеціальним Законом, відповідно на таку (пеню) не розповсюджуються і положення підпункту 129.9.7 пункту 129.9 статті 129 ПК України, за аналогією з положеннями абзацу одинадцятого пункту 521 та підпункту 69.9 пункту 69 підрозділу 10 розділу XX «Перехідні положення» ПК України.

Таким чином, на спірні правовідносини не поширюються положення глав 11 і 12 ПК України.

Юридичний склад правопорушення за недотримання строків надходження валютної виручки за операціями з експорту та імпорту товарів встановлений статтею 13 Закону України «Про валюту і валютні операції», і він не передбачає наявності вини як елемента суб`єктивної сторони вказаного правопорушення.

Тобто резидент, який допустив порушення строків надходження валютної виручки за операціями з експорту та імпорту товарів, підлягає притягненню до юридичної відповідальності у формі нарахування пені за відсутності вини у його діяннях (дії, бездіяльності).

Тому твердження позивача, що у зв`язку з відсутністю в його діяннях вини щодо порушення строків надходження валютної виручки за операціями з експорту він не може нести юридичну відповідальність, є необґрунтованим і спростовується вищевикладеним.

Єдиний випадок, коли резидент звільняється від притягнення до юридичної відповідальності за вчинення вказаного правопорушення, передбачений частиною шостою статті 13 Закону України «Про валюту і валютні операції». Згідно з нею у разі якщо виконання договору, передбаченого частинами другою або третьою цієї статті, зупиняється у зв`язку з виникненням форс-мажорних обставин, перебіг строку розрахунків, установленого згідно з частиною першою цієї статті, та нарахування пені відповідно до частини п`ятої цієї статті зупиняється на весь період дії форс-мажорних обставин та поновлюється з дня, наступного за днем закінчення дії таких обставин.

Підтвердженням виникнення та закінчення дії форс-мажорних обставин є відповідна довідка уповноваженої організації (органу) країни розташування сторони зовнішньоекономічного договору (контракту) або третьої країни відповідно до умов цього договору (контракту).

Отже, введення воєнного стану в Україні не можна розцінювати як форс-мажорну обставину для не перерахування контрагентами (нерезидентами АРСЕНІС ДОО і ПРОМЕТЕЙ АГРІ ФЗКО) на рахунки позивача коштів за поставлений товар в межах зовнішньоекономічних контрактів.

Аналогічний правовий висновок викладений у постанові Верховного Суду від 23.07.2024 у справі № 240/25642/22.

Згідно з абзацом першим частини першої статті 13 Закону України «Про валюту і валютні операції» Національний банк України має право встановлювати граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів.

Відповідно до пункту 142 постанови Правління Національного банку України від 24.02.2022 № 18 «Про роботу банківської системи в період запровадження воєнного стану» граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів становлять 180 календарних днів та застосовуються до операцій, здійснених з 05 квітня 2022 року.

Розрахунки за операціями резидентів з експорту та імпорту товарів здійснюються не пізніше строку, визначеного в пункті 142 цієї постанови, з урахуванням вимог пункту 143 цієї постанови в повному обсязі, з урахуванням вимог пункту 143 цієї постанови стосовно операцій з експорту, імпорту товарів у незначній сумі (уключаючи незавершені розрахунки за операцією). Грошові кошти від нерезидента за операціями резидента з експорту товарів підлягають зарахуванню на рахунок резидента в банку в Україні (пункту 144 постанови Правління Національного банку України від 24.02.2022 № 18 «Про роботу банківської системи в період запровадження воєнного стану»).

У постанові від 17.09.2025 у справі № 160/6138/24 Верховний Суд сформував правовий висновок, що умови договору щодо строків поставки мають юридичну силу лише в тій частині, яка узгоджується із зазначеними імперативними приписами. Домовленості сторін не можуть змінювати чи продовжувати строки, встановлені Національним банком України, оскільки останні є обов`язковими до застосування незалежно від волевиявлення учасників правовідносин.

Водночас у постанові від 25.10.2025 у справі № 260/4525/24 Верховний Суд підтвердив сталість підходу, відповідно до якого зарахування зустрічних вимог є припустимим способом припинення валютних зобов`язань, і в такому разі пеня за порушення строків розрахунків не нараховується.

Отже, за експортними операціями контролюючий орган стягує з резидентів пеню, або якщо від нерезидента не надійшли грошові кошти в банк України, або якщо не відбулось зарахування зустрічних вимог за експортований товар в обумовлені договором строки, але не пізніше встановленого Національним банком України граничного строку розрахунків - 180 днів. Розмір такої пені становить 0,3 відсотка вартості недопоставленого товару за кожний день прострочення.

Відповідно до підпункту 4 пункту 3 розділу І Інструкції про порядок валютного нагляду банків за дотриманням резидентами граничних строків розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів, затвердженої постановою Правління Національного банку України від 02.01.2019 № 7 (далі - Інструкція № 7), день виникнення порушення - перший день після закінчення встановленого Національним банком граничного строку розрахунків за операцією з експорту, імпорту товарів або строку, установленого відповідно до раніше виданих за цією операцією висновків.

Згідно з підпунктом 1 пункту 7 розділу ІІ Інструкції № 7 банк розпочинає відлік установлених Національним банком граничних строків розрахунків з дати оформлення МД типу ЕК-10 «Експорт», ЕК-11 «Реекспорт» на продукцію, що експортується (якщо продукція згідно із законодавством України підлягає митному оформленню), або підписання акта або іншого документа, що засвідчує поставку нерезиденту товару відповідно до умов експортного договору (якщо товар згідно із законодавством України не підлягає митному оформленню), - за операціями з експорту товарів.

Підпунктом 2 пункту 12 постанови Правління Національного банку України від 14.05.2019 № 67 «Про встановлення винятків та (або) особливостей запровадження граничних строків розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів і внесення змін до деяких нормативно-правових актів» (далі - Постанова № 67), встановлено, що граничні строки розрахунків за операціями з експорту товарів, що класифікуються за кодами згідно з УКТ ЗЕД: 1001, 1002, 1003, 1004, 1005, 1201, 1205, 1206 00, 1507, 1512, 1514, 2306, становлять 120 календарних днів та застосовуються до операцій, здійснених з 12 липня 2024 року.

Таким чином, днем виникнення порушення у сфері валютних розрахунків за експортними операціями є наступний день після закінчення граничного строку розрахунків, встановленого Національним банком України, тобто 121 день з дня оформлення МД типу ЕК-10 «Експорт», ЕК-11 «Реекспорт» на пшеницю (УКТ ЗЕД 1001), ячмінь (УКТ ЗЕД 1003) і кукурудзу (УКТ ЗЕД 1005), що експортуються, або підписання акта або іншого документа, що засвідчує поставку нерезиденту товару відповідно до умов експортного договору.

І саме з цього дня нараховується пеня за кожний день прострочення в розмірі 0,3 відсотка суми неодержаних грошових коштів за договором у національній валюті або в іноземній валюті, перерахованій у національну валюту за курсом Національного банку України, встановленим на день виникнення заборгованості.

Проте, «день виникнення порушення» не є тотожним за змістом словосполученню «день виникнення заборгованості», прив`язка до якої встановлена у частині п`ятій статті 13 Закону України «Про валюту і валютні операції» та з урахуванням якої здійснюється обрахунок пені.

У постановах Верховного Суду від 20.12.2024 у справі № 160/6138/24 і від 30.04.2025 у справі № 380/10067/24 зазначено, що якщо розглядати правовідносини з експорту товару, то положення частини другої статті 13 Закону України «Про валюту і валютні операції» пояснюють, що строк виплати заборгованості обчислюється з дня митного оформлення продукції, що експортується. Зміст цієї норми свідчить про те, що з точки зору відносин у сфері зовнішньоекономічної діяльності з експорту товару, заборгованість нерезидента (покупця) перед резидентом (продавцем) виникає саме у день митного оформлення продукції, що експортується, і існує до її фактичного погашення нерезидентом. Закон України «Про валюту і валютні операції» не містить вказівки на будь-який інший день, зокрема про перший день після закінчення граничного строку.

Відтак при обчислені розміру пені за заборгованістю в іноземній валюті підлягає застосуванню курс валют, встановлений Національним банком України на день виникнення заборгованості, тобто день митного оформлення продукції, що експортується.

Що стосується безпосередньо спірних правовідносин, то суд встановив наступне.

Щодо нарахування відповідачем пені за порушення строків розрахунків за контрактом від 01.08.2024 № Е00260, укладеного між позивачем і АРСЕНІС ДОО

Так, позивач і АРСЕНІС ДОО уклали зовнішньоекономічний контракт від 01.08.2024 № Е00260, на виконання якого відповідно до митних декларацій від 16.08.2024 № 24U92U5, від 16.08.2024 № 24U90U7, від 16.08.2024 № 24U95U2, від 16.08.2024 № 24U99U9, від 16.08.2024 № 24U96U1, від 16.08.2024 № 24U97U0, від 16.08.2024 № 24U94U3 позивач поставив DAP-Південний нерезиденту АРСЕНІС ДОО пшеницю на суму 2238121,88 доларів США.

Відтак грошові кошти за поставлену позивачем пшеницю нерезиденту за договором від 01.08.2024 № Е00260 повинні були бути зараховані на банківський рахунок в банку України протягом 120 календарних днів з дня поставки (16.08.2024), тобто до 13.12.2024.

Згідно з Актом звіряння взаємних розрахунків за період з 01.08.2024 по 13.12.2024 за договором від 01.08.2024 № Е00260, складеного позивачем і АРСЕНІС ДОО, позивач поставив 16.08.2024 товар на загальну суму 2238121,88 доларів США, 13.12.2024 АРСЕНСІ ДОО повернув позивачу 11605,56 доларів США заборгованість на користь позивача станом на 13.12.2024 становила 2226516,32 доларів США.

Доказів про зарахування на рахунок позивача в банку в Україні коштів у розмірі 2226516,32 доларів США станом на 16.04.2025 позивач суду не надав. У судовому засіданні 24.02.2026 представник позивача повідомив, що вказана заборгованість станом на 16.04.2025 була погашена, проте на якій підставі відбулось це погашення він зазначити не зміг (протокол судового засідання в режимі відеоконференції від 24.02.2026 № 5958989).

На лист позивача від 18.11.2024 № 1 про наявність заборгованості за контрактом від 01.08.2024 № Е00260 у сумі 2238121,88 доларів США АРСЕНІС ДОО листом від 29.11.2024 № 2 надав відповідь позивачу про можливість зарахування оплати за контрактом від 01.08.2024 № Е00260 за рахунок сплачених коштів за контрактом від 10.01.2023 № СРТ0544.

Листом від 13.12.2024 № 3 позивач погодився на зазначені умови, і сторони провели коригування заборгованості. Згідно з картки рахунку 362 позивача за 12.07.2024-25.01.2025 заборгованість за контрактом від 01.08.2024 № Е00260 у сумі 98542,79 доларів США частково була закрита 13.12.2024 на суму 11605,56 доларів США шляхом взаємозаліку за контрактом від 10.01.2023 № СРТ0544.

Водночас згідно з пунктами 4.1 і 6.1 контракту від 10.01.2023 № СРТ0544 товар мав бути доставлений на умовах СРТ - Рені, Україна, а покупець зобов`язаний сплатити вартість товару (USD) шляхом банківського переказу на валютний рахунок продавця у відповідному рахунку-фактурі продавця. Оплата здійснюється при отриманні вантажу при вивантаженні а після отримання результату якості першокласним інспектором GAFTA покупця.

Тобто контракт від 10.01.2023 № СРТ0544 виключав можливість здійснення авансових платежів при його виконанні.

У судовому засіданні 24.02.2026 представник позивача зазначив, що сторони зміни до контракту від 10.01.2023 № СРТ0544 не вносили (протокол судового засідання в режимі відеоконференції від 24.02.2026 № 5958989).

Доказів щодо того, на яку суму позивач поставив АРСЕНІС ДОО товар на виконання контракту від 10.01.2023 № СРТ0544, його оплату (митні декларації щодо експорту товару, платіжні інструкції, картки дебет рахунку 362, яка підтверджує оплату за вказаним контрактом, тощо), позивач до Миколаївського окружного адміністративного суду

За таких обставин, враховуючи частину першу статті 77 КАС України, суд прийшов до висновку, що наявні у матеріалах справи документи у свої сукупності не підтверджують факт здійснення АРСЕНІС ДОО авансових платежів за контрактом від 10.01.2023 № СРТ0544, а отже здійснення взаємозаліку за контрактом від 01.08.2024 № Е00260 в розмірі 11605,56 доларів США.

Таким чином, відповідач правомірно нарахував позивачу пеню за порушення строків розрахунків за контрактом від 01.08.2024 № Е00260 за період з 14.12.2024 по 16.04.2024 (124 дні) на суму простроченої заборгованості 2238121,88 доларів США.

При обчислені розміру пені відповідач застосував офіційний курс Національного банку України гривні щодо долара США (код валюти 840) станом на 14.12.2025 (день виникнення правопорушення), а не станом на 16.08.2025 (день виникнення заборгованості), що, як вище суд вже зазначав, є протиправним.

У розрахунку пені відповідач зазначив суму простроченої заборгованості за офіційний курс Національного банку України гривні щодо долара США (код валюти 840) станом 14.12.2025 (41,6588 грн) в сумі 93237471,77 грн, хоча згідно з митних декларацій від 16.08.2024 № 24U92U5, від 16.08.2024 № 24U90U7, від 16.08.2024 № 24U95U2, від 16.08.2024 № 24U99U9, від 16.08.2024 № 24U96U1, від 16.08.2024 № 24U97U0, від 16.08.2024 № 24U94U3 і додатком 2 до Акта від 28.04.2025 вона становила 92072305,52 грн за курсом Національного банку України станом на 16.08.2024 (41,1382 грн).

Відтак розмір пені становить 34250897,65 грн (?92072305,52 х 0,3 % х 124 ? ?34250897,65, де 124 - кількість календарних днів у періоді з 14.12.2024 по 16.04.2024). Позовні вимоги в цій частині є необґрунтованими.

Натомість позовні вимоги щодо нарахування пені за вказаним контрактом у розмірі 433441,85 грн (?34684339,50 - ?34250897,65 = ?433441,85) підлягають задоволенню.

Щодо нарахування відповідачем пені за порушення строків розрахунків за контрактами від 14.06.2024 № Е00246, від 01.07.2024 № Е00251, від 03.07.2024 № Е00253 і від 07.07.2024 № Е00255, укладеного між позивачем і ПРОМЕТЕЙ АГРІ ФЗКО

На підставі контрактів від 14.06.2024 № Е00246, від 01.07.2024 № Е00251, від 03.07.2024 № Е00253 і від 07.07.2024 № Е00255 позивач поставив нерезиденту ПРОМЕТЕЙ АГРІ ФЗКО пшеницю на умовах DAP-Ізмаїл (Орлівка) на суму 165000,00 доларів США, 103080,62 доларів США, 82500,00 доларів США і 98542,79 доларів США відповідно.

У позовній заяві позивач зазначив, а його представник у судовому засіданні 24.02.2026 підтвердив (протокол судового засідання в режимі відеоконференції від 24.02.2026 № 5958989), що зарахування коштів на рахунок позивача в банку в Україні за постановлений товар за вищенаведеними контрактами не були зараховані, оскільки між ним і його контрагентом було проведено взаємозаліки, а саме:

за контрактом від 14.06.2024 № Е00246 за рахунок сплачених коштів за контрактом від 15.03.2024 № Е00221, що підтверджується листами від 11.11.2024 № 11/11, від 22.11.2024 № 22/11, від 02.12.2024 № 02/12, карткою дебет рахунку 362 позивача за 03.07.2024-25.01.2025 та валютними повідомленнями ПАТ АБ «УКРГАЗБАНК» від 14.08.2024 № 9, від 19.08.2024 № 12, від 22.08.2024 № 16;

за контрактом від 01.07.2024 № Е00251 за рахунок сплачених коштів за контрактом від 15.03.2024 № Е00223, що підтверджується листами від 15.11.2024 № 15/11, від 25.11.2024 № 25/11, від 02.12.2024 № 02/12, карткою дебет рахунку 362 позивача за 03.07.2024-25.01.2025 та випискою за рахунком позивача, відкритим у ПАТ «БАНК ВОСТОК», від 29.08.2024;

за контрактом від 03.07.2024 № Е00253 за рахунок сплачених коштів за контрактом від 15.03.2024 № Е00221, що підтверджується листами від 13.11.2024 № 13/11, від 27.11.2024 № 27/11, від 02.12.2024 № 02/12, карткою дебет рахунку 362 позивача за 03.07.2024-25.01.2025 та валютними повідомленнями ПАТ АБ «УКРГАЗБАНК» від 14.08.2024 № 9, від 19.08.2024 № 12, від 22.08.2024 № 16;

за контрактом від 07.07.2024 № Е00255 за рахунок сплачених коштів за контрактами від 23.01.2024 № Е0207, від 15.03.2023 № Е00221, від 18.03.2024 № Е00222 та від 26.03.2024 № Е00223, що підтверджується листами від 12.11.2024 № 12/11, від 21.11.2024 № 21/11, від 02.12.2024 № 02/12, карткою дебет рахунку 362 позивача за 03.07.2024-25.01.2025 та виписками за рахунком позивача, відкритим у ПАТ «БАНК ВОСТОК», від 08.08.2024, 16.08.2024, 22.08.2024 і 29.08.2024.

Водночас згідно з пунктами 4.1 і 6.1 контрактів від 23.01.2024 № Е00207, від 15.03.2024 № Е00221, від 18.03.2024 № Е00222 і від 26.03.2024 № Е00223 товар мав бути доставлений на умовах DAP-Ізамїл (Орлівка), а покупець зобов`язаний оплатити за поставлений товар у безготівковій формі на умовах CAD (оплата проти документів) відповідно до комерційного рахунку після відвантаження товару.

Тобто контракти від 23.01.2024 № Е00207, від 15.03.2024 № Е00221, від 18.03.2024 № Е00222 і від 26.03.2024 № Е00223 виключали можливість здійснення авансових платежів при його виконанні.

У судовому засіданні 24.02.2026 представник позивача зазначив, що сторони зміни до контрактів від 23.01.2024 № Е00207, від 15.03.2024 № Е00221, від 18.03.2024 № Е00222 і від 26.03.2024 № Е00223 не вносили (протокол судового засідання в режимі відеоконференції від 24.02.2026 № 5958989).

Крім цього, відповідно до виписок за рахунком позивача, відкритим у ПАТ «БАНК ВОСТОК», від 08.08.2024, 16.08.2024, 22.08.2024 і 29.08.2024 платником за контрактами від 23.01.2024 № Е00207, від 18.03.2024 № Е00222 і від 26.03.2024 № Е00223 платником вказаний АРСЕНІС ДОО, а не ПРОМЕТЕЙ АГРІ ФЗКО.

У позовній заяві позивач нічого не зазначив, а його представник у судовому засіданні 24.02.2026 не зміг дати пояснення (протокол судового засідання в режимі відеоконференції від 24.02.2026 № 5958989), на підставі яких документів АРСЕНІС ДОО провів оплату товару, який позивач поставив ПРОМЕТЕЙ АГРІ ФЗКО на підставі контрактів від 23.01.2024 № Е00207, від 18.03.2024 № Е00222 і від 26.03.2024 № Е00223.

З огляду на вищенаведене, суд прийшов до висновку, що наявні у матеріалах справи документи у свої сукупності не підтверджують факт здійснення ПРОМЕТЕЙ АГРІ ФЗКО авансових платежів за контрактами від 23.01.2024 № Е00207, від 15.03.2024 № Е00221, від 18.03.2024 № Е00222 і від 26.03.2024 № Е00223, а отже здійснення взаємозаліку за контрактами:

від 14.06.2024 № Е00246 в розмірі 165000,00 доларів США;

від 01.07.2024 № Е00251 в розмірі 103080,62 доларів США;

від 03.07.2024 № Е00253 в розмірі 82500,00 доларів США;

від 07.07.2024 № Е00255 в розмірі 98542,79 доларів США.

Позивач поставив 05.08.2024 ПРОМЕТЕЙ АГРІ ФЗКО товар за контрактами від 14.06.2024 № Е00246, від 01.07.2024 № Е00251, від 03.07.2024 № Е00253 і від 07.07.2024 № Е00255, що підтверджується митними деклараціями від 05.08.2024 №24UA2U8, від 05.08.2024 № 24UA55U5, від 05.08.2024 № 24UA53U7 і від 05.08.2024 № 24UA54U6.

Відтак грошові кошти за поставлену позивачем пшеницю нерезиденту за наведеними договорами повинні були бути зараховані на банківський рахунок в банку України протягом 120 календарних днів з дня поставки (05.08.2024), тобто до 02.12.2024.

Станом на 16.04.2024 кошти на банківський рахунок позивача в банку України не надійшли.

Таким чином, відповідач правомірно нарахував позивачу пеню за порушення строків розрахунків за цими контрактами за 135 днів прострочення за період з 03.12.2024 по 16.04.2024.

При обчислені розміру пені відповідач застосував офіційний курс Національного банку України гривні щодо долара США (код валюти 840) станом на 14.12.2025 (день виникнення правопорушення), а не станом на 16.08.2025 (день виникнення заборгованості), що, як вище суд вже зазначав, є протиправним.

У розрахунку пені відповідач зазначив суму простроченої заборгованості за офіційний курс Національного банку України гривні щодо долара США (код валюти 840) станом 03.12.2025 (41,6461 грн), а не станом на 05.08.2024 (день виникнення заборгованостей), який згідно з додатком 2 до Акта від 28.04.2025 становив 41,2250 грн за 1 долар США .

Відтак розмір пені становить за контрактами:

від 14.06.2024 № Е00246 - 2754860,63 грн ($165000,00 х ?41,2250 х 0,3 % х 135 ? ?2754860,63);

від 01.07.2024 № Е00251 - 1721046,92 грн ($103080,62 х ?41,2250 х 0,3 % х 135 ? ?1721046,92);

від 03.07.2024 № Е00253 - 1377430,31 грн ($82500,00 х ?41,2250 х 0,3 % х 135 ? ?1377430,31);

від 07.07.2024 № Е00255 - 1645282,74 грн ($98542,79 х ?41,2250 х 0,3 % х 135 ? ?1645282,74).

Позовні вимоги в частині нарахування пені в розмірі 7498620,60 грн (?2754860,63 + ?1721046,92 + ?1377430,31 + ?1645282,74 = ?7498620,60) є необґрунтованими.

Натомість позовні вимоги щодо нарахування пені за вказаним контрактом у розмірі 76595,97 грн ((?2783000,63 + ?1738626,85 + ?1391500,32 + ?1662088,77) - ?7498620,60 = ?76595,97) підлягають задоволенню.

Щодо нарахування відповідачем пені за порушення строків розрахунків за контрактами від 12.07.2024 № Е00257, від 17.07.2024 № Е00258, від 06.08.2024 № Е00259, від 01.08.2024 № Е00261, від 10.08.2024 № Е00264 і від 30.08.2024 № Е00265, укладеного між позивачем і ПРОМЕТЕЙ АГРІ ФЗКО

На підставі контрактів від 12.07.2024 № Е00257, від 17.07.2024 № Е00258, від 06.08.2024 № Е00259, від 01.08.2024 № Е00261, від 10.08.2024 № Е00264 і від 30.08.2024 № Е00265 позивач поставив нерезиденту ПРОМЕТЕЙ АГРІ ФЗКО пшеницю на умовах DAP-Чорноморськ (Південний, Рені) 22.08.2024 на суму 297648,29 доларів США, 09.08.2024 на суму 530106,06 доларів США, 22.09.2024 на суму 522670,01 доларів США, 22.08.2024 на суму 985466,96 доларів США, 31.08.2024 на суму 85400,36 доларів США і 22.09.2024 на суму 23172,00 доларів США відповідно, що підтверджується митними деклараціями від 22.08.2024 № 24U82U2, від 09.08.2024 № 24U39U4, від 22.09.2024 № 24U51U0, від 22.08.2024 № 24U46U0, від 31.08.2024 № 24U32U0 та від 22.09.2024 № 24U634U9.

Відтак грошові кошти за поставлену позивачем пшеницю нерезиденту за наведеними договорами повинні були бути зараховані на банківський рахунок в банку України протягом 120 календарних днів з дня поставки.

В Акті від 28.04.2025 встановлено, і представником позивача у судовому засіданні 24.02.2026 (протокол судового засідання в режимі відеоконференції від 24.02.2026 № 5958989) підтверджено, що грошові кошти на рахунок позивача в банку України за поставлений товар за контрактами від 12.07.2024 № Е00257, від 17.07.2024 № Е00258, від 06.08.2024 № Е00259, від 01.08.2024 № Е00261 і від 10.08.2024 № Е00264 не надійшли. Натомість грошові кошти за поставлений товар за контрактом від 30.08.2024 № Е00265 були перераховані на валютний рахунок позивача в ПАТ «БАНК ВОСТОК» 20.01.2025.

Таким чином, відповідач правомірно нарахував позивачу пеню за порушення строків розрахунків за контрактами

від 12.07.2024 № Е00257 за 118 днів прострочення за період з 20.12.2024 по 16.04.2024;

від 17.07.2024 № Е00258 за 131 день прострочення за період з 07.12.2024 по 16.04.2024;

від 06.08.2024 № Е00259 за 87 днів прострочення за період з 20.01.2025 по 16.04.2024;

від 01.08.2024 № Е00261 за 118 днів прострочення за період з 20.12.2024 по 16.04.2024;

від 10.08.2024 № Е00264 за 109 днів прострочення за період з 29.12.2024 по 16.04.2024;

від 30.08.2024 № Е00265 за 1 день прострочення за 20.01.2025.

При обчислені розміру пені відповідач застосував офіційний курс Національного банку України гривні щодо долара США (код валюти 840) станом на дні виникнення правопорушення, а не станом на дні виникнення, що, як вище суд вже зазначав, є протиправним.

Відтак розмір пені становить за контрактами:

від 12.07.2024 № Е00257 становить 4351414,11 грн ($297648,29 х ?41,2975 х 0,3 % х 118 ? ?4351414,11, де 41,975 грн - курс Національного банку України за 1 долар США станом на 22.08.2024);

від 17.07.2024 № Е00258 - 8540057,29 грн ($530106,06 х ?40,9926 х 0,3 % х 131 ? ?8540057,29, де 40,9926 грн - курс Національного банку України за 1 долар США станом на 09.08.2024);

від 06.08.2024 № Е00259 - 5653729,08 грн ($522670,01 х ?41,4445 х 0,3 % х 87 ? ?5653729,08, де 41,4445 грн - курс Національного банку України за 1 долар США станом на 22.09.2024);

від 01.08.2024 № Е00261 - 14406851,91 грн ($985466,96 х ?41,2975 х 0,3 % х 118 ? ?14406851,91, де 41,2975 грн - курс Національного банку України за 1 долар США станом на 22.08.2024);

від 10.08.2024 № Е00264 - 1150271,34 грн ($85400,36 х ?41,1901 х 0,3 % х 109 ? ?1150271,34, де 41,1901 грн - курс Національного банку України за 1 долар США станом на 22.08.2024);

від 30.08.2024 № Е00265 - 2881,06 грн ($23172,00 х ?41,4445 х 0,3 % х 1 ? ?2881,06, де 41,4445 грн - курс Національного банку України за 1 долар США станом на 22.09.2024).

З огляду на вищевикладене, позовні вимоги в частині нарахування пені в розмірі 34105204,79 грн (?4351414,11 + ?8540057,29 + ?5653729,08 + ?14406851,91 + ?1150271,34 + ?2881,06 = ?34105204,79) є неаргументованими.

Натомість позовні вимоги щодо нарахування пені за вказаним контрактом у розмірі 497387,64 грн ((?4417974,76 + ?8666077,12 + ?5719850,34 + ?14406851,91 + ?1168551,65 + ?2914,75) - ?34105204,79= ?497387,64) підлягають задоволенню.

Отже, ППР від 21.05.2025 № 08 (форма «С») є правомірним в частині нарахування позивачу на підставі підпункту 54.3.3 пункту 54.3 статті 54 ПК України та частини п`ятої статті 13 Закону України «Про валюту і валютні операції» пені за порушення термінів розрахунків у сфері зовнішньоекономічної діяльності у розмірі 75854723,04 грн (?34250897,65 + ?7498620,60 + ?34105204,79 = ?75854723,04), а в частині нарахування пені в розмірі 1007425,46 грн (?433441,85 + ?76595,97 + ?497387,64 = ?1007425,46) є протиправним і підлягає скасуванню.

Водночас суд врахував, що:

у клопотанні про долучення доказів від 17.12.2025 позивач зазначив про відсутність у нього копій документів, що підтверджують прийняття до розгляду судом, міжнародним комерційним арбітражем позовних заяв позивача про стягнення з його контрагентів заборгованості, що виникла внаслідок недотримання ними строку оплати за поставлений товар згідно з контрактами від 14.06.2024 № Е00246, від 01.07.2024 № Е00251, від 03.07.2024 № Е00253, від 07.07.2024 № Е00255, від 12.07.2024 № Е00257, від 17.07.2024 № Е00258, від 01.08.2024 № Е00260, від 01.08.2024 № Е00261, від 06.08.2024 № Е00259, від 10.08.2024 № Е00264, від 30.08.2024 № Е00265;

згідно з наявними матеріалами справи позивач не звертався до уповноважених органів за отриманням довідок (сертифікатів) про підтвердження форс-мажорних обставин за вищенаведеними контрактами;

суд лише уточнив офіційний курс гривні, встановлений Національним банком України за 1 долар США, який необхідно було враховувати при визначені суми пені, та здійснив розрахунок пені, водночас склад правопорушення, кваліфікація діяння позивача, кількість днів прострочення та вартість поставленого товару позивачем нерезидентам були правильно визначені контролюючим органом; тому часткове скасування ППР у зв`язку із зміною офіційних курсів валют, які мають бути застосовані при обчисленні пені, при встановленому факті вчинення позивачем правопорушення не може розглядатися як втручання у дискреційні повноваження контролюючого органу або перебирання на себе його функцій.

Оцінивши докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, та враховуючи всі наведені обставини, суд дійшов до висновку про те, що позовні вимоги підлягають частковому задоволенню.

РОЗПОДІЛ СУДОВИХ ВИТРАТ

Відповідно до статті 244 КАС України суд під час ухвалення рішення вирішує, як розподілити між сторонами судові витрати. Згідно з абзацом першим частини першої статті 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Платіжною інструкцією кредитного переказу коштів від 05.09.2025 № підтверджується понесення позивачем судових витрат у розмірі 24224,00 грн на сплату судового збору за подачу адміністративного позову.

Зазначений спір є спором майнового характеру із ціною позову 76862148,50 гривні.

Згідно з підпунктом 1 пункту 3 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру, який подано суб`єктом владних повноважень, юридичною особою встановлений у розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 10 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до частини третьої статті 4 Закону України «Про судовий збір» при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Абзацом четвертим статті 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2025 рік» установлено з 1 січня 2025 року прожитковий мінімум для працездатних осіб у розмірі 3028,00 гривень.

Оскільки позов поданий в електронній формі, загальна сума судового збору за подання цього позову становить 24224,00 грн (?76862148,50 х 1,5 % х 0,8 ? ?922345,78, що більше за 24224,00 грн (?3028,00 х 10 х 0,8 = ?24224,00) - 10 розмірів прожиткових мінімуму для працездатних осіб).

Цим рішенням позов задоволено частково, тому за рахунок бюджетних асигнувань відповідача необхідно стягнути на користь позивачки судовий збір пропорційно до розміру задоволених вимог, а саме: 317,50 грн (?24224,00 х ?1007425,46 / ??76862148,50 = ?317,50).

Керуючись статтями 22, 139, 241-246, 255, 295, 297 КАС України, суд

ВИРІШИВ:

1. Позов ТОВАРИСТВА З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ «ПРОМЕТЕЙ-ТОП» до Головного управління ДПС у Миколаївській області задовольнити частково.

2. Визнати протиправним і скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління ДПС у Миколаївській області від 21.05.2025 № 08 (форма «С») в частині нарахування ТОВАРИСТВУ З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ «ПРОМЕТЕЙ-ТОП» пені за порушення термінів розрахунків у сфері зовнішньоекономічної діяльності у розмірі 1007425 (Один мільйон сім тисяч чотириста двадцять п`ять) гривень 50 копійок.

3. Відмовити у задоволенні позовних вимог щодо визнання протиправним і скасування податкового повідомлення-рішення Головного управління ДПС у Миколаївській області від 21.05.2025 № 08 (форма «С») в частині нарахування ТОВАРИСТВУ З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ «ПРОМЕТЕЙ-ТОП» пені за порушення термінів розрахунків у сфері зовнішньоекономічної діяльності у розмірі 75854723 (Сімдесят п`ять мільйонів вісімсот п`ятдесят чотири тисячі сімсот двадцять три) гривні 04 копійки.

3. Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень Головного управління ДПС у Миколаївській області на користь ТОВАРИСТВА З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ «ПРОМЕТЕЙ-ТОП» судовий збір у розмірі 317 (Триста сімнадцять) гривень 50 копійок.

4. Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

5. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

6. Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення безпосередньо до П`ятого апеляційного адміністративного суду.

5. Учасники справи:

позивач: ТОВАРИСТВО З ОБЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ «ПРОМЕТЕЙ-ТОП» (вул. Марка Кропивницького, 114, м. Миколаїв, Миколаївський район, Миколаївська область, 54001; );

відповідач: Головне управління ДПС у Миколаївській області (вул. Героїв Рятувальників, 6, м. Миколаїв, Миколаївський район, Миколаївська область, 54001; ).

6. Повний текст рішення суду складений 24.02.2026.

Суддя В.Г.Ярощук