Справа № 285/1059/26
Суддя: Сташків Т. Б.
Дата ухвалення: 2026-02-24 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

Справа № 285/1059/26

провадження № 2-а/0285/44/26

24 лютого 2026 року м. Звягель

Суддя Звягельського міськрайонного суду Житомирської області Сташків Т.Б. розглянувши матеріали адміністративного позову ОСОБА_1 до Новоград-Волинського районного відділу поліції ГУНП в Житомирській області про скасування постанови в справі про адміністративне правопорушення,-

ВСТАНОВИВ:

23.02.2026 року ОСОБА_1 звернувся до суду із зазначеним позовом, у якому просить скасувати постанову про накладення адміністративного стягнення у справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване не в автоматичному режимі серії ЕНА № 6669032 від 15.02.2026, винесену відповідачем за ч. 2 ст. 122 КУпАП та закрити провадження у справі.

Позовна заява не відповідає вимогам ст.ст. 160, 161 КАС України, а тому підлягає залишенню без руху, виходячи з наступного.

І. Відповідно до п. 2 ч. 5 ст. 160 КАС України в позовній заяві зазначаються, зокрема повне найменування (для юридичних осіб), їх місцезнаходження (для юридичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), відомі номери засобів зв`язку, адреса електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Згідно із п. 5 ч. 5 ст. 160 КАС України в позовній заяві зазначається виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Згідно із ст. 4, ч. 4 ст. 46 КАС України відповідачем в адміністративній справі є суб`єкт владних повноважень, якщо інше не встановлено цим Кодексом. Суб`єкт владних повноважень - орган державної влади (у тому числі без статусу юридичної особи), орган місцевого самоврядування, орган військового управління, їх посадова чи службова особа, інший суб`єкт при здійсненні ними публічно-владних управлінських функцій на підставі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, або наданні адміністративних послуг.

Статтею 43 КАС України визначено поняття адміністративної процесуальної правосуб`єктності.

Відповідно до частини 1 вказаної статті здатність мати процесуальні права та обов`язки в адміністративному судочинстві (адміністративна процесуальна правоздатність) визнається за громадянами України, іноземцями, особами без громадянства, органами державної влади, іншими державними органами, органами влади Автономної Республіки Крим, органами місцевого самоврядування, їх посадовими і службовими особами, підприємствами, установами, організаціями (юридичними особами), адміністратором за випуском облігацій.

Частиною 3 статті 43 КАС України передбачено, що здатність особисто здійснювати свої адміністративні процесуальні права та обов`язки, у тому числі доручати ведення справи представникові (адміністративна процесуальна дієздатність), належить органам державної влади, іншим державним органам, органам влади Автономної Республіки Крим, органам місцевого самоврядування, їх посадовим і службовим особам, підприємствам, установам, організаціям (юридичним особам).

Зважаючи на визначену статтею 43 КАС України адміністративну процесуальну правосуб`єктність, для реалізації своїх прав та обов`язків як учасника справи, визначених статтею 44 КАС України, юридична особа повинна мати правоздатність та дієздатність, які виникають з моменту створення юридичної особи та припиняються з дня внесення до Єдиного державного реєстру запису про її припинення.

Адміністративна правосуб`єктність є основним, базовим елементом адміністративно-правового статусу особи й саме вона зумовлює можливість юридичної особи бути учасником адміністративних правовідносин та визначає обсяг її прав та обов`язків.

Отже, адміністративна процесуальна правосуб`єктність це можливість особи бути носієм певних процесуальних суб`єктивних прав і обов`язків, у тому числі процесуальних суб`єктивних прав та обов`язків сторони справи, а відтак, особи, які є сторонами адміністративної справи, обов`язково повинні відповідати всім вимогам адміністративної процесуальної правосуб`єктності.

Представництва, філії, структурні підрозділи, які не є юридичною особою, не мають адміністративної процесуальної правосуб`єктності.

Саме такі правові висновки щодо застосування положень ст. 43 КАС України, викладено у Постанові КАС ВС від 25.07.2024 № 640/31489/21.

ОСОБА_1 заявлено позов до Звягельського (Новоград-Волинського) районного відділу поліції ГУНП в Житомирській області, який не є юридичною особою, а являється територіальним підрозділом юридичної особи - ГУНП в Житомирській області ().

Тобто, належним відповідачем у зазначеній справі є юридична особа - ГУНП в Житомирській області.

Однак, у порушення вимог п. 5 ч. 5 ст. 160 КАС України, у позовній заяві не обґрунтовано чому позов заявлено саме до територіального підрозділу, який не має адміністративної процесуальної правосуб`єктності, оскільки не є юридичною особою.

ІІ. Відповідно до ч. 4 ст. 161 КАС України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги.

Згідно із ч. 5 ст. 161 КАС України у разі необхідності до позовної заяви додаються клопотання про витребування доказів, якщо відповідний орган відмовив у її наданні, тощо.

У порушення вимог ч.ч. 4, 5 ст. 161 КАС України до позовної заяви не долучено копії оскаржуваної постанови серії ЕНА № 6669032 від 15.02.2026, та/або клопотання про витребування такого доказу, якщо відповідний орган відмовив у наданні цього доказу.

Відповідно ч. 1 ст. 169 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статті 160-161 цього Кодексу, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху.

Враховуючи вищевикладене, суддя дійшов до висновку, що подана позовна заява не відповідає вимогам ст.ст. 160, 161 КАС України, тому її слід залишити без руху, запропонувавши позивачу усунути зазначені недоліки позовної заяви, що не перевищує десяти днів з дня отримання копії ухвали.

На підставі викладеного та керуючись ч. ст. 122, 123, ст. 169, 248, ч. 1 ст. 286, КАС України, суд,

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 - залишити без руху.

Надати ОСОБА_1 строк для усунення недоліків заяви десять днів з дня отримання копії цієї ухвали.

Копію ухвали невідкладно надіслати позивачу.

У разі невиконання вимог цієї ухвали позовна заява вважатиметься неподаною і буде повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Т.Б. Сташків