Справа № 360/2438/25
Суддя: О.В. Захарова
Дата ухвалення: 2026-02-24 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЛУГАНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

Іменем України

24 лютого 2026 рокум. ДніпроСправа № 360/2438/25

Суддя Луганського окружного адміністративного суду Захарова О.В., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін (у письмовому провадженні) адміністративний позов Сільськогосподарського кооперативу «Колос» до Головного управління ДПС у Луганській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення,

ВСТАНОВИВ:

До Луганського окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов Сільськогосподарського кооперативу «Колос» (далі позивач) до Головного управління Державної податкової служби у Луганській області (далі відповідач), в якому позивач просить:

- визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління ДПС у Луганській області від 16.12.2025 № 2390/12-32-04-02-06.

В обґрунтування позову зазначено, що Сільськогосподарським кооперативом «Колос» отримано від Головного управління ДПС у Луганській області податкове повідомлення-рішення від 16.12.2025 № 2390/12-32-04-02-06, яким застосовано до позивача штраф у сумі 29 698 грн за порушення строку реєстрації податкової накладної від 30.07.2019 № 9. Вказане податкове повідомлення-рішення прийнято на підставі акту про результати камеральної перевірки щодо дотримання порядку реєстрації податкових накладних та розрахунків коригування до таких накладних з податку на додану вартість в Єдиному реєстрі податкових накладних від 28.11.2025 № 2220/12-32-04-02-06/30796873.

З акту та розрахунку штрафних санкцій убачається, що податкову накладну № 9 складено 30.07.2019 та зареєстровано 28.08.2019, чим порушено строк реєстрації на 13 днів. Датою порушення є 28.08.2019 (дата реєстрації податкової накладної згідно рішення суду у справі №360/4044/19), а право контролюючого органу самостійно визначати суму штрафних санкцій становить 1 095 днів, тобто до 28.08.2022.

Позивач зазначає, що оскаржуване рішення прийняте за межами вищевказаного строку. Також позивач звертає увагу, що податкова накладна від 30.07.2019 № 9 фактично не зареєстрована. Згідно даних ЄРПН у кабінеті платника податків податкова накладна має статус «очікується реєстрація ПН/РК за рішенням суду», проте до позивача застосовано штрафну санкцію за податкову накладну, яку фактично не зареєстровано.

Позивач вважає рішення контролюючого органу протиправним та таким, що підлягає скасуванню.

Ухвалою від 22 грудня 2025 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі. Справу призначено до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).

Ухвалою від 30 грудня 2025 року відмовлено у задоволенні клопотання Головного управління ДПС у Луганській області про розгляд справи в порядку загального позовного провадження та в порядку спрощеного позовного провадження в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Відповідач проти позову заперечує, про що подав відзив на позовну заяву від 31.12.2025 та додаткові пояснення від 13.01.2026, в яких зазначено, що пунктом 120-1.1 статті 120-1 ПК України передбачено відповідальність за порушення граничних строків реєстрації податкової накладної.

Податкову накладну № 9 від 30.07.2019 позивачем подано на реєстрацію 28.08.2019 при граничному строку 15.08.2019, тобто з простроченням на 13 календарних днів, а тому штраф у розмірі 10% від суми ПДВ (29 698 грн) є обґрунтованим.

Щодо доводів позивача про пропуск 1095-денного строку, відповідач зазначає, що строк, визначений статтею 102 ПК України та застосовний з урахуванням пункту 76.3 статті 76 ПК України і пункту 113.1 статті 113 ПК України, підлягав зупиненню на період карантину відповідно до пункту 52-2 підрозділу 10 розділу XX «Перехідні положення» ПК України, а на період воєнного стану - відповідно до пункту 102.9 статті 102 ПК України та пункту 69 підрозділу 10 розділу XX «Перехідні положення» ПК України (у редакціях, чинних у відповідні періоди).

Отже, контролюючий орган має право провести камеральну перевірку протягом 1095 днів з дня фактичної реєстрації податкових накладних (з дня вчинення правопорушення), які припали на період дії карантину та/або воєнного стану (до 01серпня 2023 року), враховуючи період зупинення такого строку давності з 18 березня 2020 року до 31 липня 2023 року (включно).

У справі № 360/2438/25 з дня фактичної реєстрації податкової накладної № 9 від 30.07.2019, поданої на реєстрацію 28.08.2019, тобто з 28.08.2019 до зупинення строків давності 18.03.2020 пройшло 204 днів. Від дати відновлення строків давності з 01.08.2023 до дня проведення перевірки (28.11.2025) пройшло 850 днів. Тобто, загалом від граничного строку реєстрації податкової накладної до дати проведення перевірки, з урахуванням період зупинення такого строку давності з 18 березня 2020 року до 31 липня 2023 року (включно), пройшло 1054 днів, до винесення спірного податкового повідомлення - рішення (16.12.2025) пройшло 1072 днів.

Таким чином, ГУ ДПС у Луганські області було дотримано строки проведення камеральної перевірки та застосовано за її результатами штрафні (фінансові) санкції до позивача, з урахуванням періоду зупинення такого строку давності.

Відповідач зазначає, що станом на дату складання акта камеральної перевірки від 28.11.2025 № 2220/12-32-04-02-06/30796873 податкова накладна від 30.07.2019 № 9 на загальну суму ПДВ 296 980 грн згідно даних ЄРПН мала статус «Очiкується реєстрацiя ПН/РК за рiшенням суду».

Так, на виконання рішення Луганського окружного адміністративного суду від 03.12.2019, залишеного без змін постановою Першого апеляційного суду від 03.03.2020, яке набуло законної сили 03.03.2020 по справі № 360/4044/19, згідно квитанції від 30.04.2020 про реєстрацію податкової накладної в ЄРПН встановлено неможливість реєстрації податкової накладної № 9 від 30.07.2019 (документ доставлено до ДПС України, документ не прийнято, зазначено «документ не може бути прийнятий - сума ПДВ в документі (296980,00) не може перевищувати суму ліміту на рахунку ПДВ (-77048.05) продавця»).

Таким чином, станом на 30 квітня 2020 року, тобто на дату реєстрації податкової накладної від 30.07.2019 № 9, в ЄРПН на виконання рішення Луганського окружного адміністративного суду від 03.12.2019, яке набуло законної сили 03.03.2020 по справі №360/4044/19, сума реєстраційного ліміту складала (-77 048,05 грн), що унеможливлює реєстрацію в ЄРПН податкових накладних, визначених пунктом 200-1.3 статті 200-1 ПК України.

Відповідач вважає, що позивачем порушено вимоги пункту 201.10 статті 201 ПК України в частині порушення строків реєстрації в ЄРПН податкової накладної від 30.07.2019 № 9 на суму ПДВ 296980 грн, поданої 28.08.2019 на реєстрацію в ЄРПН з порушенням строку реєстрації до 15 календарних днів (13 календарних днів), тому згідно з пунктом 120-1.1 статті 120-1 ПК України на СК «Колос» обгрунтовано накладено штраф у розмірі 10% від суми ПДВ на суму 29698 грн.

На підставі викладеного, у задоволенні позовних вимог відповідач просить відмовити.

Вирішуючи адміністративний позов по суті заявлених вимог, надаючи оцінку обставинам (фактам), якими обґрунтовано вимоги і заперечення учасників справи, суд виходить з такого.

Сільськогосподарський кооператив «Колос» (СК «Колос»), , зареєстроване місцезнаходження юридичної особи як платника податків: 41714, Сумська область, Конотопський район, с.Слобода, КВЕД виду діяльності (основний): 01.11. Вирощування зернових культур (крiм рису), бобових культур i насiння олiйних культур, зареєстровано платником ПДВ з 14.07.2000, що підтверджується витягом з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань.

Головним управлінням ДПС у Луганській області на підставі підпункту 20.1.4 пункту 20.1 статті 20, пункту 75.1 статті 75 ПК України, у порядку визначеному пунктом 76.2 статті 76 ПК України, проведено камеральну перевірку щодо дотримання порядку реєстрації податкових накладних та розрахунків коригування до таких накладних з податку на додану вартість в Єдиному реєстрі податкових накладних СК «Колос» () за період складання - липень 2019 року, за результатами якої складено акт від 28.11.2025 № 2220/12-32-04-02-06/30796873 «Про результати камеральної перевірки щодо дотримання порядку реєстрації податкових накладних та розрахунків коригування до таких накладних з податку на додану вартість в Єдиному реєстрі податкових накладних Сільськогосподарський кооператив «Колос», ».

Відповідно до додатку до акта камеральної перевірки «Розрахунок штрафних (фінансових) санкцій (штрафів) за несвоєчасну реєстрацію (відсутність реєстрації) податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних в ЄРПН/виправлення помилок у податкових накладних» СК «Колос» виписано податкову накладну № 9 - 30.07.2019, граничний термін реєстрації податкової накладної № 9 в ЄРПН - 15.08.2019, зареєстровано податкову накладну № 9 в ЄРПН - 28.08.2019, кількість днів протермінування 13, сума ПДВ - 296980 грн, обсяг постачання (без ПДВ) 1484900 грн, розмір штрафної санкції 10%, сума штрафних санкцій 29698,00 грн.

На підставі акта камеральної перевірки від 28.11.2025 №2220/12-32-04-02-06/30796873 Головним управлінням ДПС у Луганській області прийнято податкове повідомлення рішення форми «Н» від 16.12.2025 № 2390/12-32-04-02-06, яким згідно з пунктом 120- 1.1 статті 120-1 ПК України на Сільськогосподарський кооператив «Колос» накладено штраф від суми ПДВ 296980,00 грн у розмірі 10 % в сумі 29698,00 грн.

Не погодившись з вказаним податковим повідомленням рішенням, позивач звернувся до суду.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає наступне.

Щодо доводів позивача про порушення відповідачем строків, в межах яких може бути проведена камеральна перевірка і застосовані штрафні санкції.

Граничні строки застосування штрафних (фінансових) санкцій (штрафів) до платників податків відповідають строкам давності для нарахування грошових зобов`язань, визначеним статтею 102 цього (пункт 113.1 статті 113 Податкового кодексу України).

Статтею 102 Податкового кодексу України встановлено строки давності та їх застосування. Тобто, законодавцем встановлено строк давності, а саме 1095 днів, 2555 днів, а також правила його застосування (п.п. 102.1, 102.4, 102.5) або не застосування (п.п.102.2), зупинення відліку (п.п.102.2), або продовження (102.6).

Зокрема, пунктом 102.1 статті 102 Податкового кодексу України визначено, що контролюючий орган, крім випадків, визначених пунктом 102.2 цієї статті, має право провести перевірку та самостійно визначити суму грошових зобов`язань платника податків у випадках, визначених цим Кодексом, не пізніше закінчення 1095 дня (2555 дня - у разі проведення перевірки операції відповідно до статей 39 і 39-2 цього Кодексу), що настає за останнім днем граничного строку подання податкової декларації, звіту про використання доходів (прибутків) неприбуткової організації, визначеної пунктом 133.4 статті 133 цього Кодексу, та/або граничного строку сплати грошових зобов`язань, нарахованих контролюючим органом, а якщо така податкова декларація була надана пізніше, - за днем її фактичного подання. Якщо протягом зазначеного строку контролюючий орган не визначає суму грошових зобов`язань, платник податків вважається вільним від такого грошового зобов`язання (в тому числі від нарахованої пені), а спір стосовно такої декларації та/або податкового повідомлення не підлягає розгляду в адміністративному або судовому порядку.

Тобто, підпунктом 102.1 статті 102 Податкового кодексу України, визначено застосування строку давності 1095 днів, і зазначено, що цей строк застосовується податковим органом у випадку проведення перевірки та самостійного визначення суми грошових зобов`язань платника податків у випадках, визначених цим Кодексом, не пізніше закінчення 1095 дня, що настає за останнім днем граничного строку подання податкової декларації.

Відповідно до приписів пункту 76.3 статті 76 Податкового кодексу України, камеральна перевірка податкової декларації або уточнюючого розрахунку може бути проведена лише протягом 30 календарних днів, що настають за останнім днем граничного строку їх подання, а якщо такі документи були надані пізніше, - за днем їх фактичного подання.

Камеральна перевірка з інших питань проводиться з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 цього Кодексу.

Отже, законодавцем розмежовуються випадки проведення камеральної перевірки податкової декларації (30 календарних днів, що настають за останнім днем граничного строку їх подання, а якщо такі документи були надані пізніше, - за днем їх фактичного подання) та інші випадки, до яких можна віднести проведення камеральної перевірки своєчасності сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобов`язання, яка проводиться з урахуванням строку давності, визначеного статей 102 цього кодексу, тобто не пізніше закінчення 1095 дня (з дня сплати).

Аналіз чинного правового регулювання відповідальності за порушення строків сплати податків дає підстави для висновку, що датою, з якої обчислюється 1095-денний строк, впродовж якого може бути накладений штраф - є дата сплати узгодженої суми податкового зобов`язання, а не дата, на яку припадає закінчення встановленого законом граничного строку сплати узгодженого грошового зобов`язання.

Згідно з пунктом 124.1 статті 124 Податкового кодексу України у разі якщо платник податків не сплачує узгоджену суму грошового зобов`язання (крім грошового зобов`язання у вигляді штрафних (фінансових) санкцій, застосованих до нього на підставі цього Кодексу чи іншого законодавства, контроль за яким покладено на контролюючі органи, а також пені, застосованої до нього на підставі цього Кодексу чи іншого законодавства, контроль за яким покладено на контролюючі органи) протягом строків, визначених цим Кодексом, такий платник податків притягується до відповідальності у вигляді штрафу в таких розмірах: при затримці до 30 календарних днів включно, наступних за останнім днем строку сплати суми грошового зобов`язання, - у розмірі 5 відсотків погашеної суми податкового боргу; при затримці більше 30 календарних днів, наступних за останнім днем строку сплати суми грошового зобов`язання, - у розмірі 10 відсотків погашеної суми податкового боргу.

Специфіка застосування штрафної санкції у відповідності до приписів статті 124 Податкового кодексу України полягає в тому, що вона нараховується контролюючим органом на сплачену узгоджену суму податкового зобов`язання. Тобто, базою визначення суми штрафних санкцій є сума, яка фактично сплачена, а не сума податкового боргу, або сума грошового зобов`язання у повному обсязі.

Отже, датою, з якої обчислюється 1095-денний строк, визначений пунктом 102.1 статті 102 ПК України, як в частині проведення податковим органом камеральної перевірки з питань своєчасності сплати узгодженого податкового (грошового) зобов`язання, так і застосування штрафних санкцій згідно з пунктом 124.1 статті 124 ПК України за несвоєчасну сплату платником податків узгодженого грошового зобов`язання, - є дата фактичної сплати узгодженої суми податкового зобов`язання.

Аналогічний підхід щодо початку відліку строку проведення камеральної перевірки застосовано Верховним Судом у складі судової палати з розгляду справ щодо податків, зборів та інших обов`язкових платежів Касаційного адміністративного суду у постанові від 24.07.2023 у справі №821/850/18.

Повертаючись до спірних відносин, враховуючи висновки Верховного Суду, дослідивши матеріали справи щодо фактичної сплати узгодженої суми податкового зобов`язання, з якої буде обчислюватись 1095-денний строк, визначений пунктом 102.1 статті 102 ПК України, суд виходить із наступного.

Законом України від 17.03.2020 р. № 533-IX «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законів України щодо підтримки платників податків на період здійснення заходів, спрямованих на запобігання виникненню і поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)», який набрав чинності 18.03.2020 р., до Податкового кодексу України було внесено зміни, зокрема, було доповнено підрозділ 10 розділу XX «Перехідні положення» положеннями п. 52-1та п. 52-5.

Відповідно до абзацу 10 пункту 52-2 підрозділу 10 розділу XX Податкового кодексу України у редакції Закону України від 17.03.2020 р. № 533-IX на період з 18.03.2020 по 31.05.2020 зупиняється перебіг строків давності, передбачених статтею 102 цього Кодексу.

Законом України від 13.05.2020 р. № 591-IX до пункту 52-2 підрозділу 10 розділу XX «Перехідні положення» ПК України внесені зміни (набрали чинності 29.05.2020 р.), якими в абзаці десятому слова та цифри «по 31 травня 2020 року» замінено цифрами та словами « 2020 року по останній календарний день місяця (включно), в якому завершується дія карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України на всій території України з метою запобігання поширенню на території України коронавірусної хвороби (COVID-19)».

Відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 27.06.2023 р. № 651 карантин, встановлений з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2 було відмінено з 24 години 00 хвилин 30 червня 2023 р. на всій території України.

Тобто, з 18.03.2020 до 01.07.2023 був зупинений перебіг строку давності згідно з ст.102 Податкового кодексу України у силу спеціального застереження абзацу 10 п. 52-2 підрозділу 10 розділу XX Податкового кодексу України у редакції Закону України від 17.03.2020 р. № 533-IX та у редакції Закону України від 13.05.2020 р. № 591-IX.

Згідно із підпунктом 69.9 пункту 69 підрозділу 10 Розділу ХХ Податкового кодексу України, у редакції Закону України від 03.03.2022р. №2118-ІХ для платників податків та контролюючих органів було зупинено перебіг строків, визначених податковим законодавством та іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.

Відповідно до пунктц 102.9 статті 102 Податкового кодексу України (у редакції Закону України від 15.03.2022 р. № 2120-ІХ), на період дії правового режиму воєнного, надзвичайного стану було зупинено перебіг строків, визначених цим Кодексом, іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.

Підпунктом 69.9 пунктом 69 підрозділу 10 Розділу ХХ Податкового кодексу України у редакції Закону України від 12.05.2022 р. № 2260-ІХ встановлено, що для платників податків та контролюючих органів зупиняється перебіг строків, визначених податковим законодавством та іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, крім: дотримання строків реєстрації податкових накладних, розрахунків коригування до них в Єдиному реєстрі податкових накладних, подання звітності, у тому числі звітності, передбаченої пунктом 46.2 статті 46 цього Кодексу, сплати податків та зборів платниками податків; строків проведення камеральних перевірок, складення актів, подання та розгляду заперечень, визначення грошових зобов`язань, прийняття, надсилання та оскарження податкового повідомлення-рішення за результатами камеральних перевірок, нарахування пені; строків проведення фактичних та документальних позапланових перевірок, складення актів, подання та розгляду заперечень, додаткових документів та пояснень, визначення грошових зобов`язань, прийняття, надсилання та оскарження податкового повідомлення-рішення, адміністративного арешту майна за результатами фактичних перевірок.

У подальшому пункт 102.9 статті 102 Податкового кодексу України було виключено на підставі Закону України від 30.06.2023 №3219-IX, який набрав чинності 01.08.2023.

Таким чином, в період з 18.03.2020 по 30.06.2023, строк давності, передбачений статтею 102 Податкового кодексу України, був зупинений з метою запобігання поширенню на території України коронавірусної хвороби (COVID-19), а в період з 17.03.2022 по 01.08.2023, у зв`язку з дією правового режиму воєнного, надзвичайного стану.

Аналогічний висновок, щодо застосування норм матеріального права, викладений в постановах Верховного Суду від 13.12.2023 у справі № 240/34220/22, від 14 серпня 2025 року у справі № 520/25692/23.

Враховуючи викладене, суд приходить до висновку, що строк 1095 днів, передбачений пунктом 102.1 статті 102 Податкового кодексу України (з урахуванням змін в законодавстві), не закінчився ні на дату проведення перевірки, ні на дату винесення оскаржуваного податкового повідомлення-рішення.

Щодо дотримання позивачем порядку реєстрації податкових накладних та розрахунків коригування до таких податкових накладних з податку на додану вартість в Єдиному реєстрі податкових накладних, суд зазначає наступне.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, порядок їх адміністрування, права та обов`язки платників податків, компетенція контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулюються Податковим кодексом України від 02 грудня 2010 року №2755-VI (з наступними змінами та доповненнями в редакції, чинній на час виникнення спірних відносин, далі - ПК України).

Відповідно до п. 201.10 ст. 201 ПК України при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою. Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту. Підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру податкових накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня.

Датою та часом надання податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронному вигляді до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику, є дата та час зафіксовані у квитанції.

Якщо надіслані податкові накладні/розрахунки коригування сформовано з порушенням вимог, передбачених пунктом 201.1 цієї статті та/або пунктом 192.1 статті 192 цього Кодексу, а також у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування відповідно до пункту 201.16 цієї статті, протягом операційного дня продавцю/покупцю надсилається квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття їх в електронному вигляді або зупинення їх реєстрації із зазначенням причин.

Помилка в реквізитах, визначених пунктом 201.1 цієї статті (крім коду товару згідно з УКТ ЗЕД), які не заважають ідентифікувати здійснену операцію, її зміст (товар/послугу, що постачаються), період, сторони та суму податкових зобов`язань, не можуть бути причиною неприйняття податкових накладних у електронному вигляді.

Реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних має бути здійснена протягом 15 календарних днів, наступних та/або розрахунках коригування. У разі порушення цього терміну застосовуються штрафні санкції згідно з цим Кодексом.

Платник податку має право зареєструвати податкову накладну та/або розрахунок коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, в якій загальна сума податку не перевищує суму, обчислену відповідно до пункту 200-1.3 статті 200-1 цього Кодексу протягом 365 календарних днів, що наступають за датою виникнення податкових зобов`язань, відображених у податкових накладних та/або розрахунках коригування. У разі якщо реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування у Єдиному реєстрі податкових накладних зупинена в порядку, визначеному в пункті 201.16 цієї статті, реєстрація таких податкових накладних/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних здійснюється з урахуванням особливостей, визначених у підпункті 201.16.4 пункту 201.16 цієї статті. У разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування у ЄРПН згідно з пунктом 201.16 цієї статті перебіг зазначеного строку переривається на період зупинення їх реєстрації та відновлюється з дня припинення процедури зупинення їх реєстрації згідно з підпунктом 201.16.4 пункту 201.16 цієї статті.

Відповідно до п. 120-1.1 ст. 120-1 ПК України порушення платниками податку на додану вартість граничного строку, передбаченого статтею 201 цього Кодексу, для реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних (крім податкової накладної, що не надається отримувачу (покупцю), складеної на постачання товарів/послуг для операцій: які звільнені від оподаткування або які оподатковуються за нульовою ставкою) тягне за собою накладення на платника податку на додану вартість, на якого відповідно до вимог статей 192 та 201 цього Кодексу покладено обов`язок щодо такої реєстрації, штрафу в розмірі:

10 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації до 15 календарних днів;

20 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 16 до 30 календарних днів;

30 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 31 до 60 календарних днів;

40 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 61 до 365 календарних днів.

Судом встановлено, що згідно з квитанцією про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування кількісних і вартісних показників до податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних № 1 від 28.08.2019 щодо реєстрації податкової накладної № 9 від 30.07.2019 на суму ПДВ 296980,00 грн, - документ доставлено до ДФС України, документ прийнято, реєстрація податкової накладної зупинена.

Рішенням Луганського окружного адміністративного суду від 03.12.2019 у справі №360/4044/19, що набрало законної сили 03.03.2020, визнано противоправним та скасовано рішення комісії ГУ ДФС у Луганській області від 02.09.2019 № 1264525/30796873. Зобов`язано ДПС України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкові накладні СК «Колос», у тому числі податкову накладну № 9 від 30.07.2019, датою їх направлення на реєстрацію 28.08.2019.

З матеріалів справи убачається, що на виконання рішення Луганського окружного адміністративного суду від 03.12.2019 у справі №360/4044/19 відповідачем встановлено неможливість реєстрації податкової накладної № 9 від 30.07.2019 та згідно квитанції від 30.04.2020 про реєстрацію податкової накладної в ЄРПН, - документ доставлено до ДПС України, документ не прийнято, зазначено: «Документ не може бути прийнятий - сума ПДВ в документі (296980,00) не може перевищувати суму ліміту на рахунку ПДВ (-77048,05) продавця»).

Таким чином, на час прийняття спірного податкового повідомлення-рішення та розгляду справи податкова накладна № 9 від 30.07.2019 не зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Надаючи правову оцінку правовідносинам, що склалися, суд дійшов таких висновків.

Відповідно до пункту 201.10 статті 201 Податкового кодексу України платник податку зобов`язаний забезпечити реєстрацію податкової накладної у встановлений законом строк. Датою та часом надання податкової накладної до контролюючого органу є дата та час, зафіксовані у квитанції. Таким чином, саме дата, зазначена у квитанції, є належним доказом моменту виконання платником обов`язку щодо направлення податкової накладної для реєстрації.

Судом встановлено, що податкова накладна № 9 від 30.07.2019 підлягала реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних у строк до 15.08.2019. Водночас її направлення до контролюючого органу для реєстрації підтверджено квитанцією від 28.08.2019, що свідчить про подання зазначеної податкової накладної після спливу встановленого граничного строку.

Факт подання податкової накладної 28.08.2019 при граничному строку 15.08.2019 об`єктивно свідчить про порушення строку реєстрації на 13 календарних днів.

На думку суду, зазначене порушення є самостійною та достатньою підставою для застосування фінансової відповідальності, передбаченої пунктом 120-1.1 статті 120-1 Податкового кодексу України, відповідно до якого у разі порушення строку реєстрації до 15 календарних днів накладається штраф у розмірі 10 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної у податковій накладній.

Посилання позивача на те, що податкова накладна фактично не зареєстрована в ЄРПН та має статус «Очікується реєстрація ПН/РК за рішенням суду», не спростовує встановленого факту її подання із порушенням граничного строку. Предметом правової оцінки у межах спірних правовідносин є саме дотримання строку направлення податкової накладної для реєстрації, а не обставини подальшої реалізації рішення суду та можливості завершення процедури реєстрації.

Рішення Луганського окружного адміністративного суду від 03.12.2019 у справі № 360/4044/19, яким контролюючий орган зобов`язано зареєструвати податкову накладну датою її направлення 28.08.2019, спрямоване на відновлення порушеного права платника на реєстрацію, однак не змінює граничного строку, визначеного статтею 201 Податкового кодексу України, та не усуває факту подання податкової накладної після його спливу.

Обставини неприйняття податкової накладної на виконання судового рішення у зв`язку з відсутністю достатнього реєстраційного ліміту в системі електронного адміністрування ПДВ також не впливають на факт встановленого порушення, оскільки такі обставини виникли після факту простроченого подання та не змінюють дати, зафіксованої у квитанції як момент направлення податкової накладної до реєстрації.

Таким чином, з огляду на встановлений факт подання податкової накладної № 9 від 30.07.2019 на реєстрацію 28.08.2019, тобто з порушенням граничного строку на 13 календарних днів, суд дійшов висновку про наявність підстав для застосування до позивача штрафних (фінансових) санкцій відповідно до пункту 120-1.1 статті 120-1 Податкового кодексу України у розмірі 10 відсотків суми ПДВ, зазначеної у відповідній податковій накладній.

Враховуючи викладене, суд приходить до переконання, що оскаржуване податкове повідомлення-рішення від 16.12.2025 № 2390/12-32-04-02-06 є правомірним, прийнятим на підставі та у спосіб, визначені законом, а доводи позивача не спростовують установлених обставин порушення строку реєстрації податкової накладної.

З урахуванням вищевикладеного суд дійшов висновку, що відповідач при прийнятті оскаржуваного податкового повідомленння-рішення від 16.12.2025 № 2390/12-32-04-02-06, діяв на підставі та у межах чинного законодавства України, а отже позовні вимоги є необґрунтованими.

Відповідно до частини першої статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача (частина друга статті 77 КАС України).

Статтею 2 КАС України визначено, що завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Отже, розглянувши подані сторонами документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов висновку про те, що позовні вимоги не підлягають задоволенню.

За правилами статті 139 КАС України понесені позивачем витрати у вигляді судового збору за подання цього позову покладаються на позивача та відшкодуванню не підлягають.

Керуючись статтями 2, 8, 9, 19, 20, 32, 72, 77, 90, 94, 132, 241-246, 250, 255 КАС України, суд

ВИРІШИВ:

У задоволенні позову Сільськогосподарського кооперативу «Колос» (адреса місцезнаходження: с. Слобода, Конотопський район, Сумська область, 41714, ) до Головного управління ДПС у Луганській області (ідентифікаційний код 44082150, місцезнаходження: вул. Енергетиків, 72, м. Сєвєродонецьк, Луганська область, 93401) про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення відмовити.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або справа розглянута в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Апеляційна скарга подається до Першого апеляційного адміністративного суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя О.В. Захарова