Справа № 826/11220/18
Суддя: Ганечко Олена Миколаївна
Дата ухвалення: 2026-02-18 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 лютого 2026 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Ганечко О.М.,

суддів Василенка Я.М.,

Кузьменка В.В.,

за участі секретаря судового засідання Фищук Н.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) на рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 22 липня 2025 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Державної інспекції архітектури та містобудування України, Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), треті особи: Головне управління Держгеокадастру у Київській області, ОСОБА_2 про визнання протиправним та скасування наказу, зобов`язання вчинити дії,

У С Т А Н О В И В :

До Окружного адміністративного суду м. Києва звернувся ОСОБА_1 з позовом до Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), третя особа: Головне управління Держгеокадастру у Київській області, в якому просив:

- визнати протиправним та скасувати наказ Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (КМДА) № 190 від 11.07.2018 "Про скасування права на початок виконання будівельних робіт, набутого на підставі поданого повідомлення та декларації про готовність до експлуатації об`єкта";

- поновити реєстрацію (шляхом відновлення запису про реєстрацію в єдиному реєстрі документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, відомостей про повернення на доопрацювання, відмов у видачі, скасування та анулювання зазначених документів) повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) від 19.01.2018 № KB 96 "Реконструкція нежитлового приміщення № 274 по вул. Михайла Драгомирова, 16 у Печерському районі м. Києва та декларацію про готовність до експлуатації об`єкта, що за класом наслідків (відповідальності) належить до об`єктів з незначними наслідками (СС1) KB № 24 від 13.03.2018 "Реконструкція нежитлового приміщення № 274 по вул. Михайла Драгомирова, 16 у Печерському районі м. Києва.

Позовні вимоги мотивував протиправністю наказу Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (КМДА) №190 від 11.07.2018 "Про скасування права на початок виконання будівельних робіт, набутого на підставі поданого повідомлення та декларації про готовність до експлуатації об`єкта", оскільки зазначений наказ містить посилання лише на лист Головного управління Держгеокадастру у Київській області від 09.07.2018 №8-10-0.44-10781/2-18 та акт перевірки дотримання вимог земельного законодавства за об`єктом - земельна ділянка від 06.07.2018 №394-ДК/337/217/09/01/-18. При цьому, будь-яких актів перевірки чи протоколів про адміністративні правопорушення позивачем отримано не було. Жодних доказів проведення державними інспекторами у сфері державного контролю за використанням та охороною земель та дотримання вимог законодавства про охорону земель перевірки у позивача відсутні, а тому є безпідставними посилання відповідача на акт перевірки дотримання вимог земельного законодавства за об`єктом - земельна ділянка від 06.07.2018 №394-ДК/337/217/09/01/-18. Відповідно до пункту 15 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою КМУ від 13.04.2011 №466, право на початок виконання підготовчих або будівельних робіт, набуте на підставі поданого повідомлення, може бути скасовано відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю у разі встановлення під час проведення перевірки порушень вимог містобудівної документації, містобудівних умов та обмежень, невідповідності об`єкта будівництва проектній документації на будівництво такого об`єкта, вимогам будівельних норм, стандартів і правил, порушень містобудівного законодавства у разі невиконання вимог приписів посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю. Позивачем не отримано будь-яких документів (направлень, актів, тощо) щодо здійснення планової чи позапланової перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт, як це передбачає Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затверджений постановою КМУ від 23.05.2011 №553, а тому оскаржуваний наказ не відповідає вимогам чинного законодавства.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 15.08.2018 відкрито провадження справі, яку призначено до розгляду за правилами загального позовного провадження, у справі призначено підготовче судове засідання.

Протокольною ухвалою суду від 18.10.2018 залучено в якості співвідповідача Державну архітектурно-будівельну інспекцію України.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 05.02.2019 до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору залучено ОСОБА_2 .

У письмових поясненнях по суті спору - третя особа ОСОБА_2 зазначив про необхідність відмовити у задоволенні позовних вимог, оскільки в результаті будування самовільної прибудови було змінено фасад будинку за адресою: АДРЕСА_1 , який є спільною власністю усіх співвласників будинку. ОСОБА_2 , як власник квартири АДРЕСА_2 такого погодження не давав, до КП "Київблагоустрій" надано припис щодо надання дозвільної документації на зміну зовнішнього виду фасаду, який не виконується.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 12.03.2019 провадження у справі зупинено до набрання законної сили судовим рішенням у справі № 640/1516/19.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 20.07.2022 провадження у справі поновлено та призначено підготовче судове засідання на 15.09.2022.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 27.09.2022 допущено заміну відповідача Державну архітектурно-будівельну інспекцію України в порядку правонаступництва на Державну інспекцію архітектури та містобудування України.

17.02.2025 справа № 826/11220/20 надійшла до Полтавського окружного адміністративного суду від Окружного адміністративного суду м. Києва для розгляду, що підтверджується даними реєстрації на вхідному штампі та за результатами автоматизованого розподілу справи між суддями передана до провадження судді Чеснокової А.О.

Ухвалою суду від 24.02.2025 адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Державної інспекції архітектури та містобудування України, Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), треті особи: Головне управління Держгеокадастру у Київській області, ОСОБА_2 про визнання протиправним та скасування наказу, зобов`язання вчинити дії прийнято до провадження.

Рішенням Полтавського окружного адміністративного суду від 22 липня 2025 року, позов задоволено.

Визнано протиправним та скасовано наказ Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) №190 від 11.07.2018 "Про скасування права на початок виконання будівельних робіт, набутого на підставі поданого повідомлення та декларації про готовність до експлуатації об`єкта".

Зобов`язано Департамент з питань архітектурно-будівельного контролю м. Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) внести до реєстру будівельної діяльності відомості про подання та реєстрацію повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками СС1 від 19.01.2018р. № КВ 96 «Реконструкція нежитлового приміщення №274 по вул. Михайла Драгомирова, 16 в Печерському районі м. Києва» та реєстрацію декларації про готовність до експлуатації об`єкта, що за класом наслідків (відповідальності) належить до об`єктів з незначними наслідками СС1 від 13.03.2018р. № КВ 24 «Реконструкція нежитлового приміщення №274 по АДРЕСА_1 ».

Не погоджуючись із зазначеним рішенням суду, Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) подав апеляційну скаргу, в якій просить рішення суду першої інстанції скасувати та ухвалити нову постанову, якою у задоволенні позовних вимог відмовити в повному обсязі.

Ухвалами Шостого апеляційного адміністративного суду від 30.09.2025 відкрито апеляційне провадження та призначено апеляційну скаргу до розгляду в порядку у відкритому судовому засіданні.

14.01.2026 по справі оголошено перерву та колегія суддів ухвалила продовжити строк розгляду апеляційної скарги, згідно норм ст. 309 КАС України.

18.02.2026 у судовому засіданні представник апелянта вимоги апеляційної скарги підтримав, просив їх задовольнити.

Представник позивача у судовому засіданні заперечував проти задоволення апеляційної скарги, просив залишити рішення суду першої інстанції без змін.

Інші учасники справи у судове засідання не з`явились, будучи належним чином повідомленими про дату та час розгляду апеляційної скарги.

Заслухавши суддю доповідача, вислухавши пояснення представників сторін, дослідивши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) підлягає задоволенню, з огляду на таке.

Як вбачається з матеріалів справи та встановлено судом першої інстанції, ОСОБА_1 є власником нежитлового приміщення АДРЕСА_3 площею 105 кв.м., що підтверджується витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності №117297094 від 16.03.2018.

Між тим, Департаментом з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва зареєстровано подане замовником будівництва - ОСОБА_1 повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єкта, що за класом наслідків (відповідальності) належить до об`єктів з незначними наслідками (СС1) від 19.01.2018 №КВ96 та декларацію про готовність до експлуатації об`єкта, що за класом наслідків (відповідальності) належить до об`єктів з незначними наслідками (СС1) від 13.03.2018 №КВ24 на об`єкт будівництва: "Реконструкція нежитлового приміщення №274 по АДРЕСА_1 ".

За інформацією, зазначеною замовником будівництва у повідомленні про початок виконання будівельних робіт №КВ96, проектна документація розроблена ФОП ОСОБА_3 та затверджена замовником будівництва ОСОБА_1 (лист від 16.01.2018 №б/н), експертизи проект будівництва не потребує, містобудівні умови та обмеження забудови земельної ділянки не видаються, згідно пункту 25 Переліку об`єктів будівництва, для проектування яких містобудівні умови та обмеження не надаються земельна ділянка не займається.

Основні показники об`єкта будівництва зазначені у повідомленні про початок виконання будівельних робіт від 19.01.2018 №КВ96 та декларації про готовність до експлуатації об`єкта, що за класом наслідків (відповідальності) належить до об`єктів з незначними наслідками (СС1) від 13.03.2018 №КВ24: загальна площа нежилих приміщень об`єкта будівництва до реконструкції - 102,5 кв.м., після реконструкції - 105 кв.м.

31.01.2018 за вх.№073/С-73/2 до Департаменту надійшло повідомлення гр. ОСОБА_2 про порушення законодавства у сфері будівництва, в якому зазначено, що під виглядом реконструкції приміщення власником приміщення "Освіта за кордоном" фізичною особою ОСОБА_1 розпочато будівництво прибудови до будівлі, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 .

На підставі вказаного звернення, Департаментом було розпочато проведення позапланової перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил на об`єкті будівництва по АДРЕСА_1 (направлення для проведення планового (позапланового) заходу від 12.02.2018 №б/н).

Як зазначає Департамент, під час виїзду на місце посадовою особою Департаменту замовник будівництва ОСОБА_1 був відсутнім, провести перевірку не вбачалося за можливе.

Як наслідок, Департаментом направлено лист від 12.02.2018 №073-1348 на адресу ОСОБА_1 щодо прибуття до Департаменту з необхідними для проведення перевірки документами.

На призначену дату ОСОБА_1 до Департаменту не прибув, документи не надав.

25.04.2018 на адресу Департаменту надійшов лист Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у м. Києві від 13.04.2018 №10/23-19/1304/10 (вх.№073/С-73/8) щодо перенаправлення для розгляду звернення ОСОБА_2 від 05.04.2018.

На підставі вказаного листа, Департаментом було вжито дії по проведенню позапланової перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил на об`єкті будівництва по АДРЕСА_1 (направлення для проведення планового (позапланового) заходу від 03.05.2018 №б/н).

Як зазначає Департамент, представниками Департаменту повторно здійснено виїзд на місце з метою проведення позапланової перевірки, проте замовник будівництва ОСОБА_1 був відсутнім, провести перевірку не вбачалося можливим.

Враховуючи те, що ОСОБА_1 від проведення перевірки систематично ухилявся, Департамент звернувся з листом від 13.06.2018 №073-5508 до Управління з контролю за виконанням та охороною земель Головного управління Держгеокадастру у Київській області з проханням провести перевірку дотримання ОСОБА_1 земельного законодавства під час виконання будівельних робіт із будівництва прибудови до нежитлового приміщення №274 на АДРЕСА_1 та надати інформацію щодо відведення земельної ділянки для цієї мети.

У відповідь, Департамент отримав акт перевірки дотримання вимог земельного законодавства за об`єктом - земельної ділянки від 06.07.2018 №394-ДК/337/АП/09/01-18, згідно якого, на земельній ділянці на АДРЕСА_1 розташовано 22-х поверховий багатоквартирний житловий будинок, на першому поверсі якого виконано будівельні роботи з будівництва прибудови до житлового будинку загальною площею 0,0027 га. Встановлено, що частину земельної ділянки з кадастровим номером :82:244:0251 загальною площею 0,0027 га, яка розташована поряд з будинком, самовільно зайнято, чим порушено вимоги ст. 125, 126 Земельного кодексу України.

Зважаючи на те, що замовником будівництва ОСОБА_1 наведені недостовірні дані у повідомленні про початок виконання будівельних робіт та декларації про готовність об`єкта до експлуатації в частині використання земельної ділянки, що не була відведена для цієї мети, 11.07.2018 Департаментом з питань архітектурно-будівельного контролю м. Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) винесено наказ №190 "Про скасування права на початок виконання будівельних робіт, набутого на підставі поданого повідомлення та декларації про готовність до експлуатації об`єкта".

Цим наказом було скасовано:

- право на початок виконання будівельних робіт, набуте на підставі поданого повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками СС1 "Реконструкція нежитлового приміщення № 274 по вул. Михайла Драгомирова, 16 в Печерському районі м. Києва" від 19.01.2018 №КВ96; замовник - ОСОБА_1 ;

- реєстрацію декларації про готовність до експлуатації об`єкта, що за класом наслідків (відповідальності) належить до об`єктів з незначними наслідками СС1 "Реконструкція нежитлового приміщення №274 по АДРЕСА_1 " від 13.03.2018 №КВ24; замовник - ОСОБА_1 .

Не погоджуючись з правомірністю прийняття наказу Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (КМДА) № 190 від 11.07.2018 "Про скасування права на початок виконання будівельних робіт, набутого на підставі поданого повідомлення та декларації про готовність до експлуатації об`єкта", позивач звернувся до суду з позовом про його оскарження.

Суд першої інстанції, задовольняючи позовні вимоги, виходив з того, що Департаментом до матеріалів справи додано два направлення на проведення позапланової перевірки від 12.02.2018 (дійсне з 12.02.2018 по 26.02.2018) та від 03.05.2018 (дійсне з 03.05.2018 по 17.05.2018). Разом із тим, суд зазначив, що у вказані в направленнях періоди перевірка проведена не була, що підтверджується відсутністю актів органу ДАБК про проведення перевірки.

Суд першої інстанції критично оцінив посилання Департаменту з питань ДАБК на те, що представники Департаменту виїжджали на об`єкт будівництва, однак, у зв`язку із відсутністю замовника будівництва ОСОБА_1 не змогли провести перевірку, оскільки жодного акту, який би підтвердив здійснення такого виїзду, матеріали справи не містять, як не містять й доказів вручення вищезазначених направлень замовнику будівництва ОСОБА_1 .

Як зазначив суд першої інстанції, перед скасуванням права на початок виконання будівельних робіт та реєстрації декларації про готовність об`єкта до експлуатації, орган ДАБК має спочатку видати припис про усунення порушень вимог законодавства, а вже тільки потім здійснювати інші заходи, передбачені законодавством за наявності підстав.

Суд констатував, що у спірному випадку, в порушення зазначених норм, жоден припис позивачу не видавався, а будь-які порушення вимог містобудівної діяльності не зафіксовані протоколом, Відповідачем до суду не надано доказів в спростування даного факту.

На переконання суду, у спірному випадку Департамент з питань ДАБК не мав права скасовувати право на початок виконання будівельних робіт та реєстрацію декларації про готовність об`єкта до експлуатації, оскільки фактично перевірка порушень замовником будівництва ОСОБА_1 вимог містобудівної документації, містобудівних умов та обмежень, невідповідності об`єкта будівництва проектній документації чи будівельним нормам Департаментом не проводилася, будь-яких порушень містобудівного законодавства встановлено не було, так як і не було винесено приписів посадових осіб органів ДАБК про усунення таких порушень.

Інші аргументи Департаменту з питань ДАБК суд оцінив критично, оскільки у спірному випадку Департаментом з питань ДАБК порушено Порядок № 553, що виявилося у непроведенні перевірки, а також не складенні за результатами перевірки акту перевірки, суд вважав це самостійною та достатньою підставою для скасування оскаржуваного наказу.

Виходячи з того, що у ході судового розгляду справи судом першої інстанції визнано протиправним та скасовано оскаржуваний наказ, суд дійшов до висновку, що з метою повного захисту порушених прав позивача, доцільним є задоволення позовних вимог в частині зобов`язання відповідача Департамент з питань архітектурно-будівельного контролю м. Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) внести до реєстру будівельної діяльності відомості про подання та реєстрацію повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками СС1 від 19.01.2018р. № КВ 96 «Реконструкція нежитлового приміщення №274 по вул. Михайла Драгомирова, 16 в Печерському районі м. Києва» та реєстрацію декларації про готовність до експлуатації об`єкта, що за класом наслідків (відповідальності) належить до об`єктів з незначними наслідками СС1 від 13.03.2018р. № КВ 24 «Реконструкція нежитлового приміщення №274 по вул.. Михайла Драгомирова, 16 в Печерському районі м. Києва».

Натомість, Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) вважає вказані висновки суду необґрунтованими та помилковими, оскільки:

- частина 2 статті 391 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», як у чинній редакції так і у редакції, що діяла на момент винесення оскаржуваного наказу, не конкретизує і не містить приписів про те, що факти наведення недостовірних даних у повідомленні та/або декларації можуть та/або повинні бути виявлені лише за наслідками проведення перевірки в порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю;

- Закон не містить застережень стосовно того, що факти наведення недостовірних даних, не можуть бути виявлені відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю на підставі інформації, відображеної у офіційних листах, повідомленнях, відповідях на запити чи інших документах державних органів, підприємств, установ, організацій, тощо, отриманих у процесі здійснення цим органом своїх публічно-владних управлінських функцій на підставі законодавства;

- висновки суду щодо обов`язковості проведення перевірки «Реконструкція нежитлового приміщення №274 по вул. Михайла Драгомирова, 16 в Печерському районі м. Києва», з метою встановлення обставин наведення замовником ОСОБА_1 недостовірних даних у повідомленні про початок виконання будівельних робіт від 19.01.2018 № КВ96 та декларації про готовність до експлуатації об`єкта, що за класом наслідків (відповідальності) належить до об`єктів з незначними наслідками (СС1) від 13.03.2018 №КВ24 та видачі наказу Департаменту від 11.07.2018 № 190, є такими, що суперечать положенням частини 2 статті 391 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», а також висновкам Верховного Суду щодо застосування вказаної норми;

- під час виїзду на місце посадовою особою Департаменту замовник будівництва ОСОБА_1 був відсутнім, Департаментом направлено лист від 12.02.2018 №073-1348 на адресу ОСОБА_1 щодо прибуття до Департаменту з необхідними для проведення перевірки документами. На призначену дату ОСОБА_1 до Департаменту не прибув, документи не надав, що унеможливило проведення перевірки.

- замовником будівництва ОСОБА_1 наведені недостовірні дані у повідомленні про початок виконання будівельних робіт та декларації про готовність об`єкта до експлуатації в частині використання земельної ділянки, що не була відведена для цієї мети, обставина наведення недостовірних даних у Повідомленні від 19.01.2018 №КВ96 та Декларації від 13.03.2018 №КВ24.

З урахуванням наведеного, колегія суддів вважає за необхідне зазначити наступне.

Відповідно до частини першої статті 41 Закону України від 17.02.2011 № 3038-VI «Про регулювання містобудівної діяльності» (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин), державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Плановою перевіркою вважається перевірка, що передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю, який затверджується керівником такого органу.

Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Кабінет Міністрів України постановою від 23.05.2011 № 553 затвердив Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин), який визначає процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями (далі - суб`єкти містобудування) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Відповідно до п. 5 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 553, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Відповідно до пунктів 6, 7 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 553, плановою перевіркою вважається перевірка, що передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю, який затверджується керівником такого органу.

Періодичність проведення планових перевірок суб`єктів містобудування на об`єктах будівництва визначається відповідно до критерію, за яким оцінюється ступінь ризику від провадження господарської діяльності у сфері містобудування та визначається періодичність проведення планових заходів державного нагляду (контролю) органами державного архітектурно-будівельного контролю.

Планові перевірки об`єктів будівництва, замовниками яких є фізичні особи (громадяни), проводяться не частіше ніж один раз на півроку.

Строк проведення планової перевірки не може перевищувати десяти робочих днів.

Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Як вбачається із матеріалів справи, у зв`язку із надходженням до Департаменту повідомлення гр. ОСОБА_2 про порушення законодавства у сфері будівництва, а саме, про те, що під виглядом реконструкції приміщення власником приміщення «Освіта за кордоном» фізичною особою ОСОБА_1 розпочато будівництво прибудови до будівлі, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 , було вирішено провести саме позапланову перевірку.

Зважаючи на те, що замовником будівництва ОСОБА_1 наведені недостовірні дані у повідомленні про початок виконання будівельних робіт та декларації про готовність об`єкта до експлуатації в частині використання земельної ділянки, що не була відведена для цієї мети, 11.07.2018 Департаментом з питань архітектурно-будівельного контролю м. Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) винесено наказ №190 "Про скасування права на початок виконання будівельних робіт, набутого на підставі поданого повідомлення та декларації про готовність до експлуатації об`єкта".

Цим наказом було скасовано:

- право на початок виконання будівельних робіт, набуте на підставі поданого повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками СС1 "Реконструкція нежитлового приміщення № 274 по вул. Михайла Драгомирова, 16 в Печерському районі м. Києва" від 19.01.2018 №КВ96; замовник - ОСОБА_1 ;

- реєстрацію декларації про готовність до експлуатації об`єкта, що за класом наслідків (відповідальності) належить до об`єктів з незначними наслідками СС1 "Реконструкція нежитлового приміщення №274 по АДРЕСА_1 " від 13.03.2018 №КВ24; замовник - ОСОБА_1 .

Згідно з приписами частини другої статті 39-1 Закону №3038-VI, у разі виявлення відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю факту подання недостовірних даних, наведених у надісланому повідомленні чи зареєстрованій декларації, які є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом, зокрема якщо він збудований або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи без належно затвердженого проекту або будівельного паспорта, а також у разі скасування містобудівних умов та обмежень реєстрація такої декларації, право на початок виконання підготовчих або будівельних робіт, набуте на підставі поданого повідомлення, підлягають скасуванню відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Про скасування декларації чи права на початок виконання підготовчих або будівельних робіт, набутого на підставі поданого повідомлення, відповідний орган державного архітектурно-будівельного контролю письмово повідомляє замовника протягом трьох робочих днів з дня скасування.

Надавши оцінку спірним правовідносинам, колегія суддів враховує висновки Верховного Суду наведені у постановах від 20 липня 2022 у справi № 640/18400/18, від 24 квітня 2024 року у справі № 640/31320/20, від 20 січня 2025 року у справі № 520/7198/22 та від 29 січня 2025 року № 640/29330/21, про те, що законодавець не вимагає від контролюючого органу проведення заходів державного архітектурно-будівельного контролю і оформлення їх результатів, як обов`язкової передумови для звернення до суду з таким позовом, так само як не визначає, що доказами самочинного будівництва у такій справі можуть бути лише відповідні акти перевірок та/або розпорядчі чи інші документи, оформлені в межах таких контрольних заходів.

Суд апеляційної інстанції звертає увагу на те, що у правовідносинах у сфері містобудування замовник будівництва зобов`язаний діяти добросовісно. При цьому, подання недостовірних даних у повідомленні про початок виконання будівельних робіт та/або декларації про готовність об`єкта до експлуатації суперечить принципу заборони суперечливої поведінки, згідно з яким, особа не може посилатися на набуте нею право, якщо таке право виникло внаслідок введення органу державної влади в оману.

Тому, орган державного архітектурно-будівельного контролю, виявивши факт недобросовісної поведінки суб`єкта містобудування, шляхом надання недостовірних даних у декларативних документах, зобов`язаний вжити заходів для припинення порушення публічного інтересу у сфері містобудування та забезпечення законності у цій сфері.

Колегія суддів враховує принцип правової визначеності та публічного інтересу у сфері містобудівної діяльності, який полягає у забезпеченні достовірності відомостей, що містяться у Реєстрі будівельної діяльності Єдиної державної електронної системи у сфері будівництва, відповідно до статті 22-1 Закону № 3038-VI.

Залишення у Єдиній державній електронній системі у сфері будівництва відомостей, що ґрунтуються на недостовірних даних, порушує баланс приватного та публічного інтересів і суперечить завданню адміністративного судочинства, визначеному статтею 2 КАС України.

Припинення права на виконання будівельних робіт реалізується виключно через внесення відповідних відомостей до Реєстру будівельної діяльності. Тобто, вимога про припинення такого права за своєю правовою сутністю охоплює і вимогу про скасування реєстрації повідомлення, на підставі якого це право було набуто.

Таким чином, скасування реєстрації права на початок виконання будівельних робіт, набутого на підставі поданого повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками СС1 "Реконструкція нежитлового приміщення №274 по вул. Михайла Драгомирова, 16 в Печерському районі м. Києва" від 19.01.2018 №КВ96; замовник - ОСОБА_1 , скасування реєстрації декларації про готовність до експлуатації об`єкта, по АДРЕСА_1 " від 19.01.2018 №КВ96, є належним та ефективним способом реалізації припинення права після скасування реєстрації декларації про готовність до експлуатації об`єкта, яка за своїм змістом зводиться до усунення з Реєстру будівельної діяльності запису, що ґрунтується на недостовірних даних.

Колегія суддів акцентує увагу, з`ясування обставин надання недостовірних даних, не є передумовою обов`язкового проведення перевірки у разі, якщо недостовірність поданих даних є очевидною та підтверджується належними доказами, отриманими у законний спосіб.

Крім того, такі докази достовірності поданих даних не були надані позивачем і суду апеляційної інстанції на вимогу суду.

Принцип ефективності державного контролю передбачає, що у разі отримання офіційної інформації від виконавця технічної інвентаризації про невчинення ним юридично значимих дій, орган державного архітектурно-будівельного контролю може констатувати недостовірність даних на підставі достатніх та переконливих документальних доказів без обов`язкового проведення фізичного огляду об`єкта.

Водночас, встановлена контролюючим органом інформація, становить собою очевидну недостовірність для цілей застосування заходів, що є предметом даного спору.

Колегією суддів також врахована правова позиція, наведена у постанові Верховного Суду від 16.02.2026 року у справі № 640/36731/21.

Крім того, у вказаній постанові Верховний Суд підкреслив, що скасування реєстрації повідомлення про початок виконання будівельних робіт, не суперечить презумпції невинуватості, закріпленій статтею 62 Конституції України, оскільки скасування реєстрації повідомлення є заходом адміністративно-правового характеру, спрямованим на приведення публічного реєстру у відповідність до встановлених судом обставин, а не заходом відповідальності.

На переконання колегії суддів, скасування реєстрації декларації про готовність до експлуатації об`єкта, поданої з недостовірними даними, є передбаченим Законом № 3038-VI способом захисту публічного інтересу у сфері містобудівної діяльності. Такий спосіб захисту є належним та ефективним, оскільки безпосередньо спрямований на усунення наслідків подання недостовірних даних та відновлення законності у сфері містобудування.

Колегія суддів апеляційної інстанції враховує, що згідно наявного в матеріалах справи акта перевірки дотримання вимог земельного законодавства за об`єктом - земельна ділянка від 06.07.2018 №394-ДК/337/217/09/01/-18, на земельній ділянці по АДРЕСА_1 розташовано 22-х поверховий багатоквартирний житловий будинок, вбачається, що на першому поверсі якого виконано будівельні роботи з будівництва прибудови до житлового будинку загальною площею 0,0027 га, вказана прибудова розташована на земельній ділянці з кадастровим номером :82:244:0251.

Виходячи із положень ст. ст. 125, 126 Земельного кодексу України (в редакції на момент виникнення спірних правовідносин), право власності на земельну ділянку, а також право постійного користування та право оренди земельної ділянки виникають з моменту державної реєстрації цих прав.

Право власності, користування земельною ділянкою оформлюється відповідно до Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень".

Разом із тим, у судовому засіданні представник ОСОБА_1 не надав доказів реєстрації речових прав на земельну ділянку з кадастровим номером :82:244:0251.

За наслідком апеляційного розгляду, колегія суддів дійшла висновку про те, що доводи апеляційної скарги спростовують висновки суду першої інстанції та є підставою для скасування оскаржуваного рішення суду першої інстанції.

Згідно з приписами ч. 1 ст. 315 КАС України, за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право скасувати судове рішення повністю і ухвалити нове судове рішення.

У відповідності до ст. 317 КАС України, суд апеляційної інстанції скасовує судове рішення повністю та ухвалює нове судове рішення, якщо визнає, що суд першої інстанції неправильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з недодержанням норм матеріального і процесуального права.

Колегія суддів вважає, що судом першої інстанції неправильно встановлено обставини справи та прийнято судове рішення з недодержанням норм матеріального і процесуального права, доводи апеляційної скарги знайшли своє підтвердження під час апеляційного розгляду, з огляду на що, рішення суду першої інстанції підлягає скасуванню.

Судові витрати розподілу е підлягають.

Керуючись ст. ст. 243, 244, 250, 317, 321, 322, 325, 328-331 КАС України, суд -

У Х В А Л И В :

Апеляційну скаргу Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) - задовольнити.

Рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 22 липня 2025 року - скасувати.

Прийняти нову постанову, якою у задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 до Державної інспекції архітектури та містобудування України, Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), треті особи: Головне управління Держгеокадастру у Київській області, ОСОБА_2 про визнання протиправним та скасування наказу, зобов`язання вчинити дії - відмовити.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена, з урахуванням положень ст. 329 КАС України, шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддя О.М. Ганечко

Судді Я.М. Василенко

В.В. Кузьменко

Повний текст постанови складено 23.02.2026.