Справа № 580/11654/25
Суддя: Олексій РІДЗЕЛЬ
Дата ухвалення: 2026-02-09 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 лютого 2026 року справа № 580/11654/25
м. Черкаси
Черкаський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Рідзеля О.А., розглянувши правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Черкаській області, Звенигородського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

17.10.2025 у Черкаський окружний адміністративний суд надійшов позов ОСОБА_1 (далі позивач).

На виконання вимог ухвали про залишення позовної заяви без руху, позивач подала уточнений позов до Головного управління Національної поліції в Черкаській області (далі відповідач 1), Звенигородського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області (далі відповідач 2), в якому позивач просить:

визнати протиправною бездіяльність Звенигородського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області щодо нерозгляду по суті повідомлення ОСОБА_1 про вчинення адміністративного правопорушення, зареєстрованого в журналі Єдиного обліку заяв і повідомлень про вчинені кримінальні правопорушення та інші події за №28195 від 15.09.2025;

зобов`язати Звенигородського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області та Головне управління Національної поліції в Черкаській області повторно розглянути повідомлення ОСОБА_1 від 15.09.2025 (ЄО 28195) та за наявності підстав, викладених у повідомленні та підтверджених наявними доказами, скласти протокол про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 за ст. 127 КУпАП.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що 10.09.2025 близько 11:00 в м. Шпола по вул. Волонтерська сталася дорожньо-транспортна пригода за участю сина позивача, який керував електросамокатом, та пішохода ОСОБА_2 . Внаслідок син позивача отримав тілесні ушкодження.

Вважаючи, що ДТП сталася внаслідок порушення пішоходом ОСОБА_2 Правил дорожнього руху України, 15.09.2025 позивач звернулась до Звенигородського РВП із повідомленням про адміністративне правопорушення, в якому просила притягнути ОСОБА_2 до адміністративної відповідальності за ст.127 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Однак, листом від 24.09.2025 № т.в.о. начальника ВПД № 2 Звенигородського РВП Микола Крушинський повідомив, що повідомлення було зареєстровано в ЄО № 28195 від 15.09.2025, матеріали розглянуто, однак протокол про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_2 не складався, а матеріал списаний у справу №2709. Обґрунтування причин нескладення протоколу та списання матеріалів до справи надано не було.

Позивач вважає протиправною бездіяльність Звенигородського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області щодо притягнення ОСОБА_2 до адміністративної відповідальності.

Від ГУНП в Черкаській області надійшов відзив на позовну заяву, в якому просить суд у задоволенні позову відмовити. Вказує, що під час розгляду звернення позивача щодо притягнення ОСОБА_2 до адміністративної відповідальності, яке зареєстроване в ІКС ІПНП Звенигородського РВП ГУНП в Черкаській області за № 28195 від 15.09.2025, встановлено, що за фактом вказаним у повідомленні позивача СВ Звенигородського РВП ГУНП в Черкаській області внесено відомості до ЄРДР № 0001096 від 10.09.2025 за ч.1 ст. 291 ККУ.

У зв`язку із цим, матеріали перевірки по ІКС ІПНП Звенигородського РВП ГУНП в Черкаській області за №28195 від 15.09.2025 приєднано до матеріалів кримінального провадження №0001096 та надано відповідь ОСОБА_1 листом від 15.10.2025 № .

Відповідно до ст. 4 Закону України «Про звернення громадян», до рішень, дій (бездіяльності), які можуть бути оскаржені, належать такі у сфері управлінської діяльності, внаслідок яких: порушено права і законні інтереси чи свободи громадянина (групи громадян); створено перешкоди для здійснення громадянином його прав і законних інтересів чи свобод; незаконно покладено на громадянина які-небудь обов`язки або його незаконно притягнуто до відповідальності.

Таким чином, у зв`язку з тим, що відповідачем розглянуто звернення позивача від 15.09.2025 (ЄО № 28195), ОСОБА_1 надана відповідь листом від 15.10.2025 № , а тому твердження позивача щодо протиправної бездіяльності Звенигородського РВП ГУНП та ГУНП в Черкаській області, на переконання позивача, є необґрунтованими.

Також відповідач просить врахувати, що хоча юрисдикція адміністративних судів і поширюється на справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень, у справах про притягнення до адміністративної відповідальності відповідно до пункту 1 частини 1 статті 20 КАС України, але перевірка судом законності відмови компетентного органу скласти протокол про адміністративне правопорушення та зобов`язання суб`єкта владних повноважень вчинити відповідні дії з метою притягнення особи до адміністративної відповідальності призведе до втручання у його дискреційні повноваження, що виходить за межі завдань адміністративного судочинства.

Позивач подала суду відповідь на відзив, в якому зазначила, що лист не є рішенням у справі про адміністративне правопорушення.

Відповідно до положень КУпАП (ст.ст. 254-258, 283-285), розгляд заяви про вчинення адміністративного правопорушення має завершуватися прийняттям одного з процесуальних рішень: складанням протоколу про адміністративне правопорушення; винесенням постанови про накладення адміністративного стягнення; винесенням постанови про закриття справи про адміністративне правопорушення.

Чинним законодавством не передбачено такої форми закінчення розгляду заяви про адміністративне правопорушення як "написання листа" або "долучення до іншої справи без прийняття процесуального рішення по суті заяви".

Оцінивши доводи сторін, дослідивши письмові докази, суд встановив таке.

Відповідно до свідоцтва про народження серії НОМЕР_1 , ОСОБА_1 (позивач у справі) є матір`ю ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

15.09.2025 ОСОБА_1 звернулася до Звенигородського РВП ГУНП в Черкаській області з повідомленням, в якому зазначила, що 10.09.2025 близько 11 год. на проїжджій частині вул. Волонтерська в м. Шпола Звенигородського району, Черкаської області її син - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 рухався на електросамоваті «KuKirin G2 Master», в напрямку від вул. Соборна до вул. Європейська. Неподалік будівлі №14 на проїжджу частину вулиці зі значним прискорення не переконавшись у безпечності свого руху громадянка ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , перетинала проїжджу частину з права на ліво відносно напрямку руху самоката, в наслідок чого ОСОБА_3 отримав тілесні ушкодження.

У зв`язку із цим, просила притягнути до адміністративної відповідальності ОСОБА_2 за порушення ПДР України за ст.127 КУпАП.

Вищевказане повідомлення зареєстроване в журналі єдиного обліку Звенигородського РВП ГУНП в Черкаській області 15.09.2025 за №28195 та сформовано матеріали по факту повідомлення ОСОБА_1 №2709.

Листом від 15.10.2025 № ВПД №2 Звенигородського РВП ГУНП в Черкаській області повідомлено ОСОБА_1 , що звернення про адміністративне правопорушення зареєстровано до ІКС ІПНП Звенигородського РВП ГУНП в Черкаській області, № 28195 від 15.09.2025 та розглянуто згідно Закону України «Про звернення громадян».

В ході розгляду звернення встановлено, що подія яка описується у зверненні зареєстрована до ЄО №27561 від 10.09.2025 та по даному факту слідчим відділом Звенигородського РВП ГУНП в Черкаській області внесено відомості до ЄРДР №0001096 від 10.09.2025 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.291 Кримінального Кодексу України та перебуває на розгляді у Звенигородському районному відділі поліції ГУНП в Черкаській області.

На даний час в ході розгляду звернення встановити ознаки адміністративного правопорушення в діях ОСОБА_2 не передбачається можливим у зв`язку з тим, що за фактом події дорожньо-транспортної пригоди проводиться досудове розслідування у вищевказаному кримінальному провадженні.

У разі надходження із слідчого відділу Звенигородського РВП ГУНП в Черкаській області постанови про виділення матеріалів з кримінального провадження №0001096 від 10.09.2025 щодо притягнення ОСОБА_2 до адміністративної відповідальності, відносно останньої буде складено протокол про адміністративне правопорушення, передбачене ч.1 ст.127 КУпАП.

Вважаючи протиправною бездіяльність Звенигородського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області щодо притягнення ОСОБА_2 до адміністративної відповідальності, позивач звернулась в суд з позовом.

Надаючи оцінку встановленим обставинам, суд врахував таке.

Відповідно до ч.2 ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначає Закон України «Про Національну поліцію» від 02.07.2015 № 580-VIII (далі Закон №580-VIII).

Відповідно до ч. 1 ст. 1 Закону №580-VIII Національна поліція України (поліція) - це центральний орган виконавчої влади, який служить суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку.

Частиною 1 статті 8 Закону №580-VIII передбачено, що поліція діє виключно на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України.

Згідно із ст. 12 Закону №580-VIII поліція забезпечує безперервне та цілодобове виконання своїх завдань. Кожен має право в будь-який час звернутися за допомогою до поліції або поліцейського.

Поліція не має права відмовити в розгляді або відкласти розгляд звернень стосовно забезпечення прав і свобод людини, юридичних осіб, інтересів суспільства та держави від протиправних посягань з посиланням на вихідний, святковий чи неробочий день або закінчення робочого дня.

Пунктами 1-3, 5, 8 частини 1 статті 23 Закону №580-VIII передбачено, що поліція відповідно до покладених на неї завдань: 1) здійснює превентивну та профілактичну діяльність, спрямовану на запобігання вчиненню правопорушень; 2) виявляє причини та умови, що сприяють вчиненню кримінальних та адміністративних правопорушень, вживає у межах своєї компетенції заходів для їх усунення; 3) вживає заходів з метою виявлення кримінальних, адміністративних правопорушень; припиняє виявлені кримінальні та адміністративні правопорушення; 5) здійснює своєчасне реагування на заяви та повідомлення про кримінальні, адміністративні правопорушення або події; 8) у випадках, визначених законом, здійснює провадження у справах про адміністративні правопорушення, приймає рішення про застосування адміністративних стягнень та забезпечує їх виконання.

Питання ведення в центральному органі управління поліцією, міжрегіональних територіальних органах поліції та їх територіальних (відокремлених) підрозділах, головних управліннях Національної поліції в Автономній Республіці Крим та м. Севастополі, областях та м. Києві, територіальних (відокремлених) підрозділах поліції (далі - органи (підрозділи) поліції) єдиного обліку заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події (далі - заяви (повідомлення)) з використанням інформаційно-комунікаційної системи «Інформаційний портал Національної поліції України» (далі - ІКС ІПНП) регулює Порядок ведення єдиного обліку в органах (підрозділах) поліції заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події, затверджений Наказом Міністерства внутрішніх справ України 08 лютого 2019 року №100 (далі Порядок №100).

Згідно з п.1 Розділу 2 Порядку №100 прийняття заяв (повідомлень) незалежно від місця і часу їх учинення, повноти отриманих даних, особи заявника здійснює цілодобово, безперервно та невідкладно орган (підрозділ) поліції, до якого надійшла така інформація.

Заяви (повідомлення) можуть бути усні або письмові:

усні заяви (повідомлення) від осіб уповноважена службова особа органу (підрозділу) поліції або інший поліцейський, до повноважень якого це належить, вносить до протоколу прийняття заяви про кримінальне правопорушення та іншу подію (додаток 2);

під час особистого звернення заявника до органу (підрозділу) поліції із письмовою заявою (повідомленням) уповноважена службова особа органу (підрозділу) поліції її (його) приймає і реєструє.

На підставі п.11 Розділу 2 Порядку №100 поліцейський органу (підрозділу) поліції, якому доручено розгляд заяви або повідомлення про іншу подію та прийняття відповідного рішення в межах Закону України «Про звернення громадян» або Кодексу України про адміністративні правопорушення, у разі встановлення в матеріалах відомостей, що вказують на вчинення кримінального правопорушення, невідкладно рапортом доповідає про це керівникові органу (підрозділу) поліції або особі, яка виконує його обов`язки.

Керівник органу (підрозділу) поліції або особа, яка виконує його обов`язки, доручає уповноваженій службовій особі невідкладно зареєструвати рапорт працівника поліції в ІКС ІПНП (журналі ЄО) та не пізніше 24 годин з моменту реєстрації надіслати зазначені матеріали до органу досудового розслідування органу (підрозділу) поліції для внесення відповідних відомостей до ЄРДР.

Відповідно до п.3 Розділу 3 Порядку №100 заяви і повідомлення про інші події, що надійшли до чергової служби центрального органу управління поліцією, головних управлінь Національної поліції та їх територіальних (відокремлених) підрозділів поліції, у яких немає відомостей, що вказують на вчинення кримінального правопорушення, уповноважена службова особа після реєстрації в ІКС ІПНП (журналі ЄО) невідкладно, але не пізніше 24 годин передає керівнику відповідного органу (підрозділу) поліції або особі, яка виконує його обов`язки, для розгляду та прийняття рішення згідно із Законом України «Про звернення громадян» або Кодексом України про адміністративні правопорушення.

Аналізуючи положення наведених норм, суд дійшов висновку, що у разі надходження до органу поліції заяви та повідомлення про вчинені кримінальні правопорушення та інші події вони обов`язково підлягають реєстрації в журналі єдиного обліку заяв і повідомлень.

При цьому, у разі якщо відсутні відомості, які вказують на вчинення кримінального правопорушення, після їх реєстрації в журналі ЄО доповідається уповноваженим працівником чергової частини начальникові органу поліції або особі, яка виконує його обов`язки, для розгляду та прийняття рішення згідно із Законом України «Про звернення громадян» або Кодексом України про адміністративні правопорушення.

Судом встановлено, що подана позивачем заява не містила відомостей про кримінальне правопорушення, а тому передана працівнику Звенигородського РВП ГУНП в Черкаській області для прийняття рішення згідно чинного законодавства.

На підставі ч.1 ст.1 України від 2 жовтня 1996 року №393/96-ВР «Про звернення громадян» (далі Закон №393/96-ВР) громадяни України мають право звернутися до органів державної влади, місцевого самоврядування, об`єднань громадян, підприємств, установ, організацій незалежно від форм власності, засобів масової інформації, посадових осіб відповідно до їх функціональних обов`язків із зауваженнями, скаргами та пропозиціями, що стосуються їх статутної діяльності, заявою або клопотанням щодо реалізації своїх соціально-економічних, політичних та особистих прав і законних інтересів та скаргою про їх порушення.

Відповідно до ч.1 ст.3 Закону №393/96-ВР звернення громадян - викладені в письмовій або усній формі пропозиції (зауваження), заяви (клопотання) і скарги.

На підставі ч.1 ст.20 Закону №393/96-ВР звернення розглядаються і вирішуються у термін не більше одного місяця від дня їх надходження, а ті, які не потребують додаткового вивчення, - невідкладно, але не пізніше п`ятнадцяти днів від дня їх отримання. Якщо в місячний термін вирішити порушені у зверненні питання неможливо, керівник відповідного органу, підприємства, установи, організації або його заступник встановлюють необхідний термін для його розгляду, про що повідомляється особі, яка подала звернення. При цьому, загальний термін вирішення питань, порушених у зверненні, не може перевищувати сорока п`яти днів.

Порядок розгляду звернень та організації проведення особистого прийому громадян в органах та підрозділах Національної поліції України, затверджений наказом Міністерства внутрішніх справ України від 15.11.2017 №930 (далі Порядок №930).

Розділом 4 Порядку №930 передбачено, що керівники органів (підрозділів) поліції та їх заступники під час розгляду звернень громадян вивчають суть порушених у них питань, у разі потреби вимагають у виконавців матеріали попередніх перевірок за цими зверненнями, направляють працівників органів (підрозділів) поліції на місця для перевірки викладених у зверненнях фактів та вживають інших заходів для об`єктивного вирішення порушених авторами звернень питань.

Безпосередні виконавці під час здійснення перевірок за зверненнями громадян у разі необхідності та за наявності можливості спілкуються з їхніми авторами, з`ясовують усі порушені питання, уживають заходів щодо захисту конституційних прав громадян у межах компетенції відповідно до законодавства України.

Звернення розглядаються і вирішуються в термін не більше одного місяця від дня їх надходження, а ті, що не потребують додаткового вивчення, - невідкладно, але не пізніше п`ятнадцяти днів від дня їх отримання. Якщо в місячний термін вирішити порушені у зверненні питання неможливо, керівник органу або підрозділу поліції або його заступники встановлюють необхідний термін для його розгляду, про що повідомляють особі, яка подала звернення. При цьому загальний термін вирішення питань, порушених у зверненні, не може перевищувати сорока п`яти днів. Якщо останній день терміну розгляду звернення припадає на вихідний, святковий день, останнім днем терміну вважається перший після нього робочий день.

За результатами розгляду звернення громадянина виконавцем готується довідка про результати проведення перевірки інформації, викладеної у зверненні, яка доповідається керівнику органу (підрозділу) поліції разом з проектом відповіді заявнику. Керівник органу (підрозділу) проставляє свій підпис на довідці про ознайомлення із вжитими заходами під час здійснення перевірки інформації, викладеної у зверненні, або вчиняє резолюцію (доручення) про необхідність ужиття додаткових заходів з метою об`єктивного, усебічного та повного розгляду звернення.

Відповідь за результатами розгляду звернення в обов`язковому порядку надає орган (підрозділ) поліції, який його отримав або до компетенції якого належить вирішення порушених у зверненні питань, та підписує керівництво цього органу.

Рішення про відмову в задоволенні вимог, викладених у зверненні, доводиться до відома громадянина в письмовій формі з посиланням на Закон України «Про звернення громадян» і викладенням мотивів відмови, а також із роз`ясненням порядку оскарження прийнятого рішення.

Як установлено судом, за наслідками розгляду звернення ОСОБА_1 , листом від 15.10.2025 № ВПД №2 Звенигородського РВП ГУНП в Черкаській області її повідомлено, що звернення про адміністративне правопорушення зареєстровано до ІКС ІПНП Звенигородського РВП ГУНП в Черкаській області, № 28195 від 15.09.2025 та розглянуто згідно Закону України «Про звернення громадян».

У листі вказано, що подія яка описується у зверненні зареєстрована до ЄО №27561 від 10.09.2025 та по даному факту слідчим відділом Звенигородського РВП ГУНП в Черкаській області внесено відомості до ЄРДР №0001096 від 10.09.2025 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.291 Кримінального Кодексу України та перебуває на розгляді у Звенигородському районному відділі поліції ГУНП в Черкаській області. В ході розгляду звернення встановити ознаки адміністративного правопорушення в діях ОСОБА_2 не передбачається можливим у зв`язку з тим, що за фактом події дорожньо-транспортної пригоди проводиться досудове розслідування у вищевказаному кримінальному провадженні.

Також позивача повідомлено, що у разі надходження із слідчого відділу Звенигородського РВП ГУНП в Черкаській області постанови про виділення матеріалів з кримінального провадження №0001096 від 10.09.2025 щодо притягнення ОСОБА_2 до адміністративної відповідальності, відносно останньої буде складено протокол про адміністративне правопорушення, передбачене ч.1 ст.127 КУпАП.

Оцінюючи вказані дії відповідача, суд зазначає таке.

Відповідно до ст.9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Адміністративна відповідальність за правопорушення, передбачені цим Кодексом, настає, якщо ці порушення за своїм характером не тягнуть за собою відповідно до закону кримінальної відповідальності.

Ст.253 КУпАП визначено, що якщо при розгляді справи орган (посадова особа) прийде до висновку, що в порушенні є ознаки кримінального правопорушення, він передає матеріали прокурору або органу досудового розслідування.

Згідно з п.2 ч.1 ст.284 КПК України кримінальне провадження закривається в разі, якщо встановлена відсутність в діянні складу кримінального правопорушення.

При цьому, на підставі ст.38 КУпАП у разі закриття кримінального провадження, але за наявності в діях порушника ознак адміністративного правопорушення, адміністративне стягнення може бути накладено не пізніш як через три місяці з дня прийняття рішення про закриття кримінального провадження.

З аналізу наведених норм суд дійшов висновку, що притягнення особи до адміністративної відповідальності, у разі наявності відкритого кримінального провадження за відповідним фактом, можливе лише у разі закриття такого кримінального провадження.

Оскільки за фактом дорожньо-транспортної пригоди за участю ОСОБА_3 , який рухався електросамокатом по вул. Волонтерська в м. Шпола, та пішохода ОСОБА_2 , яка перетинала проїжджу частину, слідчим відділом Звенигородського РВП ГУНП в Черкаській області розслідується кримінальне провадження від 10.09.2025 №0001096 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.291 Кримінального Кодексу України, на переконання суду питання притягнення винної особи до адміністративної відповідальності може бути вирішене лише після закриття вказаного кримінального провадження.

Отже відповідач, повідомивши позивача, що питання про притягнення ОСОБА_2 до адміністративної відповідальності може бути вирішене у разі виділення матеріалів із вказаного кримінального провадження, діяв у спосіб, визначений чинним законодавством, та у межах наданих повноважень.

Крім того, відповідно до абз1, 2 ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням, інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Згідно ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Приписами статті 254 КУпАП передбачено, що про вчинення адміністративного правопорушення складається протокол уповноваженими на те посадовою особою або представником громадської організації чи органу громадської самодіяльності.

Протокол про адміністративне правопорушення, у разі його оформлення, складається не пізніше двадцяти чотирьох годин з моменту виявлення особи, яка вчинила правопорушення, у двох примірниках, один із яких під розписку вручається особі, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Протокол не складається у випадках, передбачених статтею 258 цього Кодексу.

Статтею 280 КУпАП визначено, що орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують адміністративну відповідальність, чи заподіяну майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Положеннями ст. 251 КУпАП передбачено, що доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до абз.1 ст.251 КУпАП розглянувши справу про адміністративне правопорушення, орган (посадова особа) виносить постанову по справі.

Отже, провадження у справі про адміністративне правопорушення відбувається за чітко визначеною процедурою, що включає зокрема складання протоколу та накладення стягнення.

Суд зазначає, що поліцейський має право самостійно оцінити ситуацію на предмет наявності ознак правопорушення і прийняти рішення щодо кваліфікації дій особи. Це означає, що він аналізує ситуацію, враховуючи обставини, докази та показання сторін.

Прийняття поліцейським рішення про складення протоколу про адміністративне правопорушення або ж відмови у цьому є дискреційними повноваженнями уповноваженого суб`єкта владних повноважень, втручання в які знаходиться поза межами юрисдикції адміністративного суду.

Завдання адміністративного судочинства полягає не у забезпеченні ефективності державного управління, а в гарантуванні дотримання вимог права, інакше було б порушено принцип розподілу влади.

Отже, адміністративний суд не наділений повноваженнями втручатися у вільний розсуд (дискрецію) суб`єкта владних повноважень поза межами перевірки за критеріями визначеними статтею 2 КАС України.

Під дискреційним повноваженням розуміють таке повноваження, яке надає певний ступінь свободи адміністративному органу при прийнятті рішення, тобто, коли у межах, які визначені законом, адміністративний орган має можливість самостійно (на власний розсуд) вибрати один з кількох варіантів рішення.

Виходячи зі змісту статті 2 КАС України завдання адміністративного судочинства полягає у захисті прав, свобод та інтересів особи у публічно-правових відносинах; забезпечення дотримання суб`єктом владних повноважень вимог законодавства, а не втручання в його дискреційні повноваження з метою спонукання прийняти певне рішення.

З огляду на вищевикладене, суд дійшов висновку про відповідність дій правоохоронного органу за результатами розгляду заяви позивача щодо притягнення до адміністративної відповідальності, вимогам чинного законодавства України.

Враховуючи викладене, з`ясувавши та перевіривши всі фактичні обставини справи, об`єктивно оцінивши докази, що мають юридичне значення, враховуючи основні засади адміністративного судочинства, вимоги законодавства України, суд дійшов висновку відмовити у задоволенні позовних вимог.

Керуючись ст.ст.2, 6-14, 132-143, 241-246, 255, 295 КАС України, суд

ВИРІШИВ:

1. Відмовити повністю у задоволенні позову ОСОБА_1 .

2. Судові витрати розподілу не підлягають.

3. Копію рішення направити учасникам справи.

4. Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. Апеляційна скарга може бути подана до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного його тексту.

Суддя Олексій РІДЗЕЛЬ