Справа № 340/5655/25
Суддя: М.Я. САВОНЮК
Дата ухвалення: 2026-02-17 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 лютого 2026 року м. Кропивницький Справа № 340/5655/25

Кіровоградський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Савонюка М.Я., за участю секретаря судового засідання Мацько В.І., розглянувши у відкритому судовому засіданні за правилами загального позовного провадження справу за позовом ОСОБА_1 до Державної служби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів, Головного управління Держпродспоживслужби в Кіровоградській області про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на роботі, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу та моральної шкоди, за участю:

позивача ОСОБА_1 ,

представника позивача Яшан Ю. Б.,

представника Державної служби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів Фесюк О.В.,

представника Головного управління Держпродспоживслужби в Кіровоградській області Шевчука В.В.,

ВСТАНОВИВ:

До Кіровоградського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 (надалі - позивач) до Державної служби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів (надалі відповідач 1), Головного управління Держпродспоживслужби в Кіровоградській області (надалі відповідач 2), у якій просить суд:

- визнати протиправним та скасувати наказ Державної служби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів «Про притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності» №13-с від 06.08.2025;

- визнати протиправним та скасувати наказ Державної служби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів «Про звільнення ОСОБА_1 » №689-К від 11.08.2025;

- поновити ОСОБА_1 (паспорт серії НОМЕР_1 , виданий 02.07.1999 Коломийським МВ УМВС в Івано-Франківській області, реєстраційний номер облікової картки платника податків - НОМЕР_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ) на посаді начальника Головного управління Держпродспоживслужби в Кіровоградській області з 12.08.2025;

- стягнути з Головного управління Держпродспоживслужби в Кіровоградській області (код ЄДРПОУ- 40342220, вул. Тараса Карпи, 84, м. Кропивницький, 25006) на користь ОСОБА_1 (паспорт серії НОМЕР_1 , виданий 02.07.1999 Коломийським МВ УМВС в Івано-Франківській області, реєстраційний номер облікової картки платника податків - НОМЕР_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ) середній заробіток за час вимушеного прогулу з 12.08.2025 по дату набрання чинності рішенням у справі;

- стягнути з Державної служби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів (код ЄДРПОУ- 39924774, вул. Б. Грінченка, 1, м. Київ, 01001) на користь ОСОБА_1 (паспорт серії НОМЕР_1 , виданий 02.07.1999 Коломийським МВ УМВС в Івано-Франківській області, реєстраційний номер облікової картки платника податків - НОМЕР_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ) моральну шкоду у розмірі 100000,00 грн.

В обґрунтування позовних вимог зазначає, що з 27.01.2017 наказом Державної служби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів №34-к від 27.01.2017 за результатами конкурсу був призначений на посаду начальника Головного управління Держпродспоживслужби в Кіровоградській області. Наказом Держпродспоживслужби №1080-к від 09.12.2024 був звільнений з займаної посади 11.12.2024 відповідно до пункту 3 частини першої статті 87 Закону України «Про державну службу» у зв`язку з отриманням державним службовцем негативної оцінки за результатами оцінювання службової діяльності. Рішенням Кіровоградського окружного адміністративного суду від 12.05.2025 у справі №340/7988/24 поновлений на посаді начальника Головного управління з 12.12.2024. Разом з тим, відразу після поновлення на посаді наказом Держпродспоживслужби №4-с від 06.06.2025 відносно нього було відкрито дисциплінарне провадження та відсторонено від виконання посадових обов`язків. У подальшому наказом Держпродспоживслужби №10-с від 15.07.2025 строк здійснення дисциплінарного провадження продовжено до 60 календарних днів.

Вказує, що надав письмові пояснення стосовно підстав для відкриття дисциплінарного провадження та брав участь у засіданні дисциплінарної комісії. 23.07.2025 дисциплінарна комісія Держпродспоживслужби внесла Голові Служби подання про закриття дисциплінарного провадження на підставі частини третьої статті 65 Закону України «Про державну службу» - закінчення строків притягнення до дисциплінарної відповідальності.

Водночас наказом Держпродспоживслужби «Про порушення дисциплінарного провадження» №8-с від 10.07.2025 відносно нього було відкрито друге дисциплінарне провадження та одночасно відсторонено від виконання посадових обов`язків. Підставою для відкриття другого дисциплінарного провадження стала службова записка №СЗ-23.3/9/4683-2025 від 07.07.2025, згідно якої начальник Головного управління ОСОБА_1 06.06.2025 о 10:03:54 фактично ознайомився з наказом про відсторонення від посади, однак 06.06.2025 об 11:11 підписав адресований Держпродспоживслужбі лист стосовно надання інформації про виконання листа від 19.08.2024 №26-12/17150 щодо надання інформації про бронювання військовозобов`язаних (лист від 06.06.2025 № 01-1-1/2559/07).

23.07.2025 надав письмові пояснення на ім`я голови дисциплінарної комісії Вадима Грома та 24.07.2025 прийняв участь у засіданні комісії. Заперечив порушення, вказуючи, що фактично ознайомився з наказом о 13:45 год., тоді як висновок про «ознайомлення» о 10:03 год. не підтверджений жодними доказами. Підписаний лист не містив рішень чи розпоряджень, не стосувався управлінських функцій, був виконаний у межах комунікації з центральним апаратом і в інтересах держави. Наголосив, що не мав умислу порушити дисципліну, шкоди інтересам служби не заподіяв, діяв добросовісно, а обов`язок належного ознайомлення з наказом покладено на роботодавця. Однак дисциплінарною комісією надано висновок про наявність у його діях дисциплінарного проступку, а саме: перевищення службових повноважень, яке не містить складу кримінального або адміністративного правопорушення, а видом дисциплінарного стягнення, рекомендованого до застосування, визначено звільнення з посади державної служби.

Зазначає, що наказом Держпродспоживслужби «Про притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності» №13-с від 06.08.2025 вирішено застосувати до нього винятковий вид дисциплінарного стягнення звільнення з посади державної служби за вчинення дисциплінарного проступку, передбаченого пунктом 7 частини другої статті 65 Закону України «Про державну службу», а саме: перевищення службових повноважень, якщо воно не містить складу кримінального або адміністративного правопорушення. У подальшому, наказом Держпродспоживслужби «Про звільнення ОСОБА_1 » №689-к від 11.08.2025 його 11.08.2025 звільнено з посади начальника Головного управління за вчинення державним службовцем дисциплінарного проступку, який передбачає звільнення відповідно до пункту 7 частини другої статті 65 Закону України «Про державну службу».

Із вказаними наказами про застосування дисциплінарного стягнення та про звільнення не згоден та наголошує про відсутність у своїх діях складу дисциплінарного проступку, порушення процедури притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності та звільнення, без врахування гарантій державного службовця, передбачених статтею 74 Закону України «Про державну службу», а також ігнорування пояснень стосовно часу ознайомлення з наказом та доказів відсутності умислу чи шкоди інтересам державної служби.

Звертає увагу на відсутність належних доказів ознайомлення його із наказом №4-с від 06.06.2025 о 10:03 год., адже акт про доведення до відома цього документа складено не було, а технічна інформація жодним чином не фіксує, що в цей час та дату було здійснено дії саме з цим наказом. При цьому, перевищення службових повноважень передбачає вчинення державним службовцем таких дій або прийняття рішень, які виходять за межі його службових повноважень, що у даному випадку відсутнє, оскільки начальник Головного управління уповноважений підписувати листи від імені управління. Також, відповідачем змінено підставу відкриття дисциплінарного провадження без належного процесуального оформлення, що унеможливило належну реалізацію права на захист.

Враховуючи тривалість і повторюваність протиправних дій, їх умисний і публічний характер, приниження честі та гідності, негативні наслідки для його психічного та фізичного здоров`я, позбавлення заробітної плати на час відсторонення вважає, що має право на відшкодування моральної шкоди.

З цих підстав просить позов задовольнити.

Державна служба України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів надала суду відзив на позовну заяву, у якому заперечує проти задоволення позовних вимог.

На обгрунтування заперечень представник відповідача зазначив, що згідно з наказом Держпродспоживслужби від 06.08.2025 №13-с дисциплінарний проступок ОСОБА_1 полягає у вчиненні дій, що містять склад дисциплінарного проступку, передбаченого пунктом 7 частини другої статті 65 Закону України «Про державну службу», який полягає у перевищенні службових повноважень, якщо воно не містить складу кримінального або адміністративного правопорушення, а саме - підписання листа Головного управління Держпродспоживслужби в Кіровоградській області від 06.06.2025, адресованого Держпродспоживслужбі про виконання листа від 19.08.2024 №26-12/17150 щодо надання інформації про бронювання військовозобов`язаних у період відсторонення від виконання посадових обов`язків згідно із наказом Держпродспоживслужби від 06.06.2025 №4-с «Про порушення дисциплінарного провадження», а в ході здійснення дисциплінарного провадження встановлено підписання усього 14 вихідних документів. Звертає увагу, що наказ Держпродспоживслужби від 06.06.2025 №4-с не було визнано протиправним, чи скасовано.

Зауважує, що зі змісту статтей 65, 66 Закону «Про державну службу» вбачається, що перевищення державним службовцем службових повноважень, якщо воно не містить складу злочину або адміністративного правопорушення, є дисциплінарним проступком, за вчинення якого застосовується такий винятковий вид дисциплінарного стягнення як звільнення з посади державної служби. Це, у свою чергу, підтверджує законність та правомірність дій Держпродспоживслужби щодо видачі наказу від 11.08.2025 №689-к «Про звільнення ОСОБА_1 ».

Вказує на необгрунтованість вимоги про стягнення моральної шкоди у сумі 100000,00 грн. Крім цього, обставини звільнення позивача наприкінці 2024 року не стосуються предмету розгляду у даній справі.

З цих підстав просить відмовити у задоволенні позовних вимог.

22.09.2025 позивач надав суду відповідь на відзив, у якій більш детально конкретизує доводи та обґрунтування, зазначені у позовній заяві, а також наводить свої аргументи на спростування тверджень відзиву відповідача. Додатково вказує, що жоден з підписаних ним 06.06.2025 документів не містив розпорядчих приписів чи владних рішень, які могли б вплинути на права, свободи чи інтереси третіх осіб, адже такі мали виключно інформаційний характер та перебували у межах компетенції начальника Головного управління. При цьому, формальна констатація «факту проступку» без належної індивідуалізації відповідальності є прямим порушенням гарантій, закріплених у статті 74 Закону України «Про державну службу».

Головне управління Держпродспоживслужби в Кіровоградській області також надало суду відзив на позовну заяву, у якому заперечило проти задоволення позовних вимог.

Вказує, що наказом Держпродспоживслужби від 06.06.2025 №4-с було порушено дисциплінарне провадження стосовно позивача та відсторонено його від виконання посадових обов`язків на строк, що не перевищує 45 календарних днів. Відповідно до наказу Держпродспоживслужби від 01.08.2025 №12-с зазначене дисциплінарне провадження закрито. Наказом Держпродспоживслужби від 10.07.2025 №8-с відносно ОСОБА_1 порушено друге дисциплінарне провадження та відсторонено його від виконання посадових обов`язків на строк, що не перевищує 45 календарних днів. Наказом Держпродспоживслужби від 06.08.2025 №13-с позивача було притягнуто до дисциплінарної відповідальності, шляхом застосування виняткового виду стягнення звільнення з посади державної служби за вчинення ним дисциплінарного проступку, передбаченого пунктом 7 частини другої статті 65 Закону України «Про державну службу», а саме: перевищення службових повноважень, якщо воно не містить складу кримінального або адміністративного правопорушення.

Зауважує, що суб`єктом призначення ОСОБА_1 на посаду начальника Головного управління є Держпродспоживслужба, яка своїм наказом і звільнила позивача із займаної посади.

Вважає, що відповідач 1 діяв в межах повноважень та у спосіб визначений чинним законодавством, у зв`язку з чим спірні рішення є правомірними, а позов не підлягає задоволенню.

15.09.2025 позивач надав суду відповідь на відзив відповідача 2, у якій зазначив, що у відзиві представник Головного управління не спростував жодного твердження та аргументу стосовно суті позовних вимог, які були наведені у позові, а обмежився формальним викладенням хронології виданих наказів без доведення їх правомірності.

29.09.2025 представник Державної служби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів надав суду заперечення на відповідь на відзив, у якому зазначає, що доказом ознайомлення позивача із наказом від 06.06.2025 № 24-17/14084 є аудит даних (у табличній формі) із системи Megapolis.DocNet, що наданий відповідним самостійним структурним підрозділом Держпродспоживслужби Управлінням адміністрування електронного документообігу службовою запискою від 03.07.2025 № СЗ-18.1/9/4603-2025, яким підтверджується особисте ознайомлення ОСОБА_1 із зазначеними наказом та супровідним листом Держпродспоживслужби 06.06.2025 о 10:03:54. В той же час, будучи відстороненим від виконання посадових обов`язків, підписав 14 листів, що не пов`язані із дисциплінарним провадженням. Наголошує, що Служба, як суб`єкт призначення не наділена повноваженнями у даному випадку застосовувати (вибирати) інший вид дисциплінарного стягнення відносно позивача, ніж звільнення.

22.10.2025 позивач подав суду додаткові письмові пояснення з урахуванням заперечень відповідача 1 на відповідь на відзив, у яких зазначив про ненадання ним суду жодного аналізу доводів, викладених відповіді на відзив, відсутність спростування посилань на судову практику Верховного Суду. Звертає увагу, що роздруківка з назвою «Аудит даних» не є первинним та належним доказом у розумінні статті 73 КАС України, оскільки не відповідає критерію наявності інформації щодо предмета доказування в адміністративній справі.

27.08.2025 позивач подав заяву про усунення недоліків позовної заяви.

18.09.2025 до суду надійшло клопотання представника Державної служби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів Фесюк Оксани Володимирівни про її участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду.

13.01.2026 представник Державної служби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів подала суду клопотання про відкладення розгляду справи.

Будь-яких інших заяв та клопотань від учасників справи до суду не надходило.

21.08.2025 ухвалою Кіровоградського окружного адміністративного суду позовну заяву залишено без руху. Встановлено позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви.

01.09.2025 ухвалою суду відкрито провадження в адміністративній справі, розгляд постановлено здійснювати за правилами загального позовного провадження. Підготовче засідання у справі призначено на 29.09.2025.

24.09.2025 ухвалою суду задоволено клопотання Державної служби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів про участь у судовому засіданні в режимі відео-конференції поза межами приміщення суду, з використанням власних технічних засобів.

29.09.2025 ухвалою суду відкладено підготовче засідання на 23.10.2025.

23.10.2025 протокольною ухвалою суду закрито підготовче судове засідання, призначено розгляд справи по суті на 19.11.2025.

19.11.2025 протокольною ухвалою суду оголошено перерву у судовому засіданні до 17.12.2025.

17.12.2025 протокольною ухвалою суду оголошено перерву у судовому засіданні до 15.01.2026.

15.01.2026 протокольною ухвалою відкладено розгляд справи на 27.01.2026.

27.01.2026 судове засідання не відбулось у зв`язку з плановим відключенням електропостачання суду та неможливістю здійснення технічної фіксації судового засідання. Судове засідання призначено на 17.02.2026.

У судовому засіданні позивач та його представник позов підтримали повністю, просили його задовольнити з підстав, викладених у позовній заяві, додатково вказали про відсутність належних доказів ознайомлення ОСОБА_1 із наказом Держпродспоживслужби №4-с від 06.06.2025 про відкриття відносно нього дисциплінарного провадження та відсторонення від виконання посадових обов`язків 06.06.2025 о 10 год. 03 хв., адже сам факт наявності наказу в електронній системі документообігу не вказує на автоматичне ознайомлення адресата з його змістом. Фактичне ознайомлення із вказаним наказом відбулося того ж дня лише о 13 год. 45 хв. Зауважили, що при притягненні до дисциплінарної відповідальності відповідачем не було встановлено та досліджено обставини, що пом`якшують чи обтяжують відповідальність державного службовця, характер вчиненого проступку та вину особи. Наголосили, що підписання 14 документів 06.06.2025 не виходило за межі службових повноважень начальника Головного управління. Представник позивача також зазначила, що послідовність дій відповідача 1 щодо відкриття відносно ОСОБА_1 дисциплінарних проваджень після поновлення на посаді на виконання рішення суду вказує на упереджене ставлення до нього. В обгрунтування спричиненої відповідачем моральної шкоди послались на тривалість і повторюваність протиправних дій відповідача щодо відсторонення від посади та звільнення, їх умисний і публічний характер, приниження честі та гідності, негативні наслідки для психічного та фізичного здоров`я, позбавлення заробітної плати на час відсторонення.

Представник Головного управління Держпродспоживслужби в Кіровоградській області у судовому засіданні позовні вимоги не визнав, просив відмовити у їх задоволенні з підстав наведених у відзиві на позовну заяву.

Представник Державної служби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів у судовому засіданні позовні вимоги також не визнала, просила відмовити у їх задоволенні з підстав наведених у відзиві на позовну заяву. Вказала, що наказ №4-с від 06.06.2025 був надісланий позивачу через електронну систему документообігу та у той же день направлений до Головного управління Держпродспоживслужби в Кіровоградській області із супровідним листом для ознайомлення ОСОБА_1 . Факт ознайомлення позивача з вказаним наказом свідчать відомості з аудиту даних із системи Megapolis. Doc Net щодо дій з листом Держпродспоживслужби від 06.06.2025 №24-17/14084. Водночас, позивач після ознайомлення із наказом №4-с від 06.06.2025, будучи відстороненим від виконання службових обов`язків, підписав 14 листів від імені Головного управління, що у свою чергу стало підставою для винесення наказу №8-с від 10.07.2025 «Про порушення дисциплінарного провадження». Звертає увагу, що згідно листа №01-1/3179/08 від 15.07.2025 Головного управління Держпродспоживслужби в Кіровоградській області лист №24-17/14084 про доведення наказу Держпродспоживслужби від 06.06.2025 № 4-с «Про порушення дисциплінарного провадження» був підписаний о 09:36 06.06.2025. Зазначений лист був попередньо розглянутий і зареєстрований із позначкою «Терміново» головним спеціалістом відділу документального забезпечення та комунікацій управління організаційно-господарського забезпечення ОСОБА_2 06.06.2025 о 10:03 та автоматично переданий на розгляд та накладання резолюції ОСОБА_3 , що свідчить про ознайомлення позивача з його змістом. За наслідками дисциплінарного провадження Держпродспоживслужбою були прийняті спірні накази №13-с від 06.08.2025 та №689-К від 11.08.2025. Вважає заявлений позивачем розмір моральної шкоди необгрунтованим, а обставини попереднього його звільнення зі служби та поновлення судом на посаді такими, що не мають відношення до даної справи.

Заслухавши представників сторін по справі, установивши фактичні обставини справи, на які посилаються сторони як на підставу своїх вимог та заперечень, дослідивши та оцінивши докази, проаналізувавши норми матеріального права, що регулюють спірні правовідносини, суд приходить до наступних висновків.

Судом встановлено, що наказом Державної служби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів №34-к від 27.01.2017 ОСОБА_1 з 27.01.2017 призначено як переможця конкурсу, на посаду начальника Головного управління Держпродспоживслужби в Кіровоградській області (т.1 а.с. 35).

Наказом голови Державної служби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів №1080-к від 09.12.2024 відповідно до частини шостої статті 44 Закону України «Про державну службу» 11.12.2024 ОСОБА_1 звільнено з посади начальника Головного управління Держпродспоживслужби в Кіровоградській області у зв`язку з отриманням негативної оцінки за результатами оцінювання службової діяльності відповідно до пункту 3 частини першої статті 87 Закону України «Про державну службу».

Згідно програми Діловодство спеціалізованого суду встановлено, що рішенням Кіровоградського окружного адміністративного суду від 12.05.2025 у справі №340/7988/24 визнано протиправним і скасовано висновок (результат оцінювання) голови Державної служби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів від 06.11.2024 щодо оцінювання результатів службової діяльності у 2024 році начальника Головного управління Держпродспоживслужби в Кіровоградській області ОСОБА_1 . Визнано протиправним і скасовано наказ Державної служби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів від 03.12.2024 №1069-к в частині затвердження висновку щодо оцінювання результатів службової діяльності у 2024 році начальника Головного управління Держпродспоживслужби в Кіровоградській області ОСОБА_1 . Визнано протиправним і скасовано наказ Державної служби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів від 09.12.2024 №1080-к про звільнення ОСОБА_1 з посади начальника Головного управління Держпродспоживслужби в Кіровоградській області з 11.12.2024. Поновлено ОСОБА_1 на посаді начальника Головного управління Держпродспоживслужби в Кіровоградській області з 12.12.2024. Стягнуто з Головного управління Держпродспоживслужби в Кіровоградській на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу у сумі 187060,61 грн. Стягнуто з Державної служби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів на користь ОСОБА_1 судові витрати у сумі 23000 грн. Допущено до негайного виконання рішення суду в частині поновлення на роботі і стягнення заробітної плати за один місяць.

Постановою головного державного виконавця вказаного вище відділу Рекашової А.В. від 29.05.2025 відкрито виконавче провадження №78211938 з примусового виконання рішення Кіровоградського окружного адміністративного суду від 12.05.2025 у справі №340/7988/24 (т.1 а.с. 38-39).

Наказом Державної служби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів №441-К від 04.06.2025 поновлено позивача на посаді начальника Головного управління Держпродспоживслужби в Кіровоградській області з 12.12.2024 (т.1 а.с. 40).

04.06.2025 Управління правового забезпечення Державної служби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів за результатами планового внутрішнього аудиту, проведеного на підставі наказу Держпродспоживслужби від 07.11.2023 №785 «Про проведення планового внутрішнього аудиту щодо оцінки ефективності діяльності територіальних органів Держпродспоживслужби, підприємств, установ та організацій, що належать до сфери її управління» направило В.о. Голови Державної служби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів ОСОБА_4 службову записку з пропозицією порушити дисциплінарне провадження відносно начальника Головного управління Держпродспоживслужби в Кіровоградській області ОСОБА_1 та відсторонення його від виконання службових обов`язків. Зазначено, що посадові особи Головного управління неналежно виконували вимоги законів України та нормативних актів, зокрема наказів Мінагрополітики та Держпродспоживслужби, які регулюють державний контроль у сфері безпечності харчових продуктів. У службовій записці зазначено, що згідно з матеріалами аудиту, у липні 2023 року Кропивницьке районне управління здійснило відбір зразків овочів у ФОП ОСОБА_5 (буряк столовий 4,5 кг від партії 25 кг) та ОСОБА_6 (кабачок - 3,5 кг від партії 60 кг). Попри виявлене перевищення нітратів, позапланові заходи державного нагляду не проводилися, розпорядчі документи не видавалися, заходи реагування не застосовувалися. Крім того, всупереч наказу №642, зразки не були направлені до визначеної установи - Державного науководослідного інституту з лабораторної діагностики, а досліджувалися в регіональних лабораторіях (т.1 а.с. 42-44).

У наступному наказом Державної служби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів №4-с від 06.06.2025 порушено дисциплінарне провадження стосовно начальника Головного управління Держпродспоживслужби в Кіровоградській області ОСОБА_1 . Утворено дисциплінарну комісію з розгляду дисциплінарної справи для дисциплінарного провадження. Відсторонено позивача від виконання посадових обов`язків до закінчення дисциплінарного провадження (т.1 а.с. 46).

Вказаний наказ було направлено до Головного управління Держпродспоживслужби в Кіровоградській області через систему електронного Документообігу Megapolis. DocNet.

Згідно листа №01-1/3179/08 від 15.07.2025 Головного управління Держпродспоживслужби в Кіровоградській області лист №24-17/14084 про доведення наказу Держпродспоживслужби від 06.06.2025 №4-с «Про порушення дисциплінарного провадження» такий підписаний о 09:36 06.06.2025, попередньо розглянутий і зареєстрований із позначкою «Терміново» головним спеціалістом відділу документального забезпечення та комунікацій управління організаційно-господарського забезпечення ОСОБА_2 06.06.2025 о 10:03 та автоматично переданий на розгляд та накладання резолюції ОСОБА_3 (т.1 а.с. 194зв.-195).

18.06.2025 позивач надав дисциплінарній комісії письмові пояснення, а 14.07.2025 прийняв участь у її засіданні (т.1 а.с. 48-55).

Наказом Держпродспоживслужби «Про продовження строку здійснення дисциплінарного провадження» №10-с від 15.07.2025 продовжено строк здійснення дисциплінарного провадження стосовно начальника Головного управління Держпродспоживслужби в Кіровоградській області ОСОБА_1 , порушеного наказом Державної служби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів від 06.06.2025 №4-с, до 60 календарних днів (т.1 а.с. 90).

Наказом Держпродспоживслужби «Про закриття дисциплінарного провадження стосовно ОСОБА_1 » №12-с від 01.08.2025 на підставі подання дисциплінарної комісії для здійснення дисциплінарного провадження від 21.07.2025 вирішено закрити дисциплінарне провадження стосовно ОСОБА_1 - начальника Головного управління (т.1 а.с. 128).

Разом з тим, наказом Держпродспоживслужби «Про порушення дисциплінарного провадження» №8-с від 10.07.2025 порушено друге дисциплінарне провадження стосовно начальника Головного управління Держпродспоживслужби в Кіровоградській області ОСОБА_1 . Утворено дисциплінарну комісію з розгляду дисциплінарної справи для здійснення дисциплінарного провадження. Відсторонено позивача від виконання посадових обов`язків до закінчення дисциплінарного провадження (т.1 а.с. 77).

Підставою для видачі наказу №8-с від 10.07.2025 стала службова записка Управління правового забезпечення від 07.07.2025 №С3-23.3/9/4683-2025, згідно якої наказом Держпродспоживслужби від 06.06.2025 №4-с «Про порушення дисциплінарного провадження» стосовно начальника Головного управління ОСОБА_1 порушено дисциплінарне провадження та відсторонено його від виконання посадових обов`язків до закінчення дисциплінарного провадження, однак Управлінням правового забезпечення за результатами опрацювання наданої інформації встановлено, що начальник Головного управління ОСОБА_1 після ознайомлення 06.06.2025 о 10:03:54 із вказаним наказом, будучи відстороненим від посади, 06.06.2025 об 11:11 підписав адресований Держпродспоживслужбі лист стосовно надання інформації про виконання листа від 19.08.2024 №26-12/17150 щодо надання інформації про бронювання військовозобов`язаних (лист від 06.06.2025 № 01-1- 1/2559/07). Факт ознайомлення позивача із наказом від 06.06.2025 №4-с встановлено згідно наданих Управлінням адміністрування електронного документообігу службовою запискою від 03.07.2025 № СЗ-18.1/9/4603-2025 аудиту даних із системи Megapolis. Doc.Net щодо дій з листом Держпродспоживслужби від 06.06.2025 № 24-17/14084 (т.1 а.с. 80-81).

23.07.2025 позивач надав письмові пояснення на ім`я голови дисциплінарної комісії письмові пояснення (т.1 а.с. 94-97) та 24.07.2025 прийняв участь у засіданні комісії.

Листом Держпродспоживслужби №23-18/19022 від 29.07.2025 позивача повідомлено про внесення подання суб`єкту призначення про притягнення його до виду дисциплінарної відповідальності, передбаченого частиною п`ятою статті 66 Закону України «Про державну службу», за вчинення дисциплінарного проступку, передбаченого пунктом 7 частини другої статті 65 Закону. З наданого листа №23-18/19022 від 29.07.2025 вбачається, що дисциплінарною комісією, утвореною відповідно до наказу Держпродспоживслужби від 10.07.2025 №8-с «Про порушення дисциплінарного провадження», надано висновок про наявність у діях ОСОБА_1 дисциплінарного проступку, а саме: перевищення службових повноважень, яке не містить складу кримінального або адміністративного правопорушення, а видом дисциплінарного стягнення, рекомендованого до застосування, визначено звільнення з посади державної служби.

24.07.2025 дисциплінарною комісією для здійснення дисциплінарного провадження стосовно ОСОБА_1 прийнято протокольне рішення погодитись з пропозицією ОСОБА_7 та внести на розгляд Голові Держпродспоживслужби ОСОБА_8 подання дисциплінарної комісії щодо притягнення начальника Головного управління ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності передбаченої частиною п`ятою статті 66 Закону України «Про державну службу» (т.1 а.с. 226-231).

06.08.2025 на підставі подання дисциплінарної комісії від 29.07.2025 Головою ОСОБА_9 винесено наказ №13-С від 06.08.2025 «Про притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності», яким застосовано до ОСОБА_1 , начальника Головного управління Держпродспоживслужби в Кіровоградській області, винятковий вид дисциплінарного стягнення - звільнення з посади державної служби за вчинення ним дисциплінарного проступку, передбаченого пунктом 7 частини другої статті 65 Закону України «Про державну службу», а саме: перевищення службових повноважень, якщо воно не містить складу кримінального або адміністративного правопорушення. У наказі зазначено, що в ході здійснення дисциплінарного провадження, зокрема, встановлено, що відповідно до інформації, наданої Головним управлінням Держпродспоживслужби в Кіровоградській області 06.06.2025, будучи відстороненим від посади, ОСОБА_1 , як начальником Головного управління Держпродспоживслужби в Кіровоградській області, підписано в загальній кількості 14 (чотирнадцять) вихідних документів (т.1 а.с. 136).

Наказом Держпродспоживслужби «Про звільнення ОСОБА_1 » №689-к від 11.08.2025 ОСОБА_1 11.08.2025 звільнено з посади начальника Головного управління за вчинення державним службовцем дисциплінарного проступку, який передбачає звільнення відповідно до пункту 7 частини другої статті 65 Закону України «Про державну службу» (т.1 а.с. 139).

Надаючи правову оцінку правовідносинам, що склалися між сторонами, суд зазначає наступне.

Частиною другою статті 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до статті 43 Конституції України кожен має право на працю, що включає можливість заробляти собі на життя працею, яку він вільно обирає або на яку вільно погоджується. Кожен має право на належні, безпечні і здорові умови праці, на заробітну плату, не нижчу від визначеної законом. Право на своєчасне одержання винагороди за працю захищається законом.

Принципи, правові та організаційні засади забезпечення публічної, професійної, політично неупередженої, ефективної, орієнтованої на громадян державної служби, яка функціонує в інтересах держави і суспільства, а також порядок реалізації громадянами України права рівного доступу до державної служби, що базується на їхніх особистих якостях та досягненнях, урегульовані Законом України від 10.12.2015 №889-VIII Про державну службу (далі Закон №889-VIII).

Частиною першою статті 1 вказаного Закону визначено, що державна служба - це публічна, професійна, політично неупереджена діяльність із практичного виконання завдань і функцій держави. Державний службовець - це громадянин України, який займає посаду державної служби в органі державної влади, іншому державному органі, його апараті (секретаріаті) (далі - державний орган), одержує заробітну плату за рахунок коштів державного бюджету та здійснює встановлені для цієї посади повноваження, безпосередньо пов`язані з виконанням завдань і функцій такого державного органу, а також дотримується принципів державної служби.

Відповідно до частини 1 статті 64 Закону №889-VIII за невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, визначених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами у сфері державної служби, посадовою інструкцією, а також порушення правил етичної поведінки та інше порушення службової дисципліни державний службовець притягається до дисциплінарної відповідальності у порядку, встановленому цим Законом.

Згідно приписів статті 65 Закону №889-VIII підставою для притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку, тобто протиправної винної дії або бездіяльності чи прийняття рішення, що полягає у невиконанні або неналежному виконанні державним службовцем своїх посадових обов`язків та інших вимог, встановлених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами, за яке до нього може бути застосоване дисциплінарне стягнення.

Дисциплінарними проступками є:

1) порушення Присяги державного службовця;

2) порушення правил етичної поведінки державних службовців;

3) вияв неповаги до держави, державних символів України, Українського народу;

4) дії, що шкодять авторитету державної служби;

5) невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, актів органів державної влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих у межах їхніх повноважень;

6) недотримання правил внутрішнього службового розпорядку;

7) перевищення службових повноважень, якщо воно не містить складу кримінального або адміністративного правопорушення;

8) невиконання вимог щодо політичної неупередженості державного службовця;

9) використання повноважень в особистих (приватних) інтересах або в неправомірних особистих інтересах інших осіб;

91) порушення вимог Закону України "Про запобігання загрозам національній безпеці, пов`язаним із надмірним впливом осіб, які мають значну економічну та політичну вагу в суспільному житті (олігархів)" у частині подання, дотримання строків подання декларації про контакти державним службовцем, який займає посаду державної служби категорії "А" або "Б";

10) подання під час вступу на державну службу недостовірної інформації про обставини, що перешкоджають реалізації права на державну службу, а також неподання необхідної інформації про такі обставини, що виникли під час проходження служби;

11) неповідомлення керівнику державної служби про виникнення відносин прямої підпорядкованості між державним службовцем та близькими особами у 15-денний строк з дня їх виникнення;

12) прогул державного службовця (у тому числі відсутність на службі більше трьох годин протягом робочого дня) без поважних причин;

13) поява державного службовця на службі в нетверезому стані, у стані наркотичного або токсичного сп`яніння;

14) прийняття державним службовцем необґрунтованого рішення, що спричинило порушення цілісності державного або комунального майна, незаконне їх використання або інше заподіяння шкоди державному чи комунальному майну, якщо такі дії не містять складу кримінального або адміністративного правопорушення;

15) прийняття державним службовцем рішення, що суперечить закону або висновкам щодо застосування відповідної норми права, викладеним у постановах Верховного Суду, щодо якого судом винесено окрему ухвалу.

Державний службовець не може бути притягнутий до дисциплінарної відповідальності, якщо минуло шість місяців з дня, коли керівник державної служби дізнався або мав дізнатися про вчинення дисциплінарного проступку, не враховуючи час тимчасової непрацездатності державного службовця чи перебування його у відпустці, або якщо минув один рік після його вчинення, або постановлення відповідної окремої ухвали суду.

Відповідно до частини 1 статті 66 Закону №889-VIII до державних службовців застосовується один із таких видів дисциплінарного стягнення: 1) зауваження; 2) догана; 3) попередження про неповну службову відповідність; 4) звільнення з посади державної служби.

Частиною 5 статті 66 Закону №889-VIII встановлено, що звільнення з посади державної служби є винятковим видом дисциплінарного стягнення і може бути застосоване лише у разі вчинення дисциплінарних проступків, передбачених пунктами 1, 3, 7, 9 - 11, 13, 14 частини другої статті 65 цього Закону, а також вчинення систематично (повторно протягом року) дисциплінарного проступку, передбаченого пунктом 12 частини другої статті 65 цього Закону.

Частиною 1 статті 67 Закону №889-VIII закріплено, що дисциплінарне стягнення має відповідати характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку та ступеню вини державного службовця. Під час визначення виду дисциплінарного стягнення необхідно враховувати характер дисциплінарного проступку, обставини, за яких він був вчинений, настання тяжких наслідків, добровільне відшкодування заподіяної шкоди, попередню поведінку державного службовця та його ставлення до виконання посадових обов`язків.

За змістом статті 69 Закону №889-VIII для здійснення дисциплінарного провадження з метою визначення ступеня вини, характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку утворюється дисциплінарна комісія з розгляду дисциплінарних справ (далі - дисциплінарна комісія).

Результатом розгляду дисциплінарної справи є пропозиція Комісії або подання дисциплінарної комісії, які мають рекомендаційний характер для суб`єкта призначення.

Суб`єкт призначення протягом 10 календарних днів зобов`язаний прийняти рішення на підставі пропозиції Комісії або подання дисциплінарної комісії або надати вмотивовану відмову протягом цього строку.

Згідно частини 1 статті 71 Закону №889-VIII порядок здійснення дисциплінарного провадження затверджується Кабінетом Міністрів України.

Порядок здійснення дисциплінарного провадження визначає, зокрема: 1) повноваження та порядок роботи дисциплінарної комісії; 2) порядок формування дисциплінарної комісії; 3) порядок здійснення дисциплінарного провадження у разі неможливості утворення або функціонування дисциплінарної комісії у державному органі.

Відповідно до частин 1-5 статті 72 Закону №889-VIII державний службовець може бути відсторонений від виконання посадових обов`язків у разі виявлення порушень, встановлених пунктами 1, 7 - 10 та 14 частини другої статті 65 цього Закону, за які до нього може бути застосовано дисциплінарне стягнення.

Рішення про відсторонення державного службовця від виконання посадових обов`язків приймається відповідно керівником державної служби або суб`єктом призначення одночасно з прийняттям рішення про порушення дисциплінарного провадження або під час його здійснення у разі:

наявності обставин, що дають підстави вважати, що такий державний службовець може знищити чи підробити речі і документи, які мають суттєве значення для дисциплінарного провадження;

впливу на працівників державного органу та інших осіб, зокрема, здійснення протиправного тиску на підлеглих, погрози звільненням з роботи;

перешкоджання в інший спосіб об`єктивному вивченню обставин вчинення дисциплінарного проступку.

Тривалість відсторонення державного службовця від виконання посадових обов`язків не може перевищувати часу дисциплінарного провадження.

У разі закриття дисциплінарного провадження без притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності йому оплачується у розмірі середньої заробітної плати час відсторонення від виконання посадових обов`язків в установленому порядку.

Під час відсторонення від виконання посадових обов`язків державний службовець зобов`язаний перебувати на робочому місці відповідно до правил внутрішнього службового розпорядку та сприяти здійсненню дисциплінарного провадження.

За правилами частини 1 статті 73 Закону №889-VIII з метою збору інформації про обставини, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження, для визначення дисциплінарною комісією ступеня вини, характеру і тяжкості цього дисциплінарного проступку Комісією, дисциплінарною комісією формується дисциплінарна справа.

Частиною 2 цієї правової норми закріплено, що дисциплінарна справа повинна містити: 1) дату і місце її формування; 2) підстави для відкриття дисциплінарного провадження; 3) характеристику державного службовця, складену його безпосереднім керівником, та інші відомості, що характеризують державного службовця; 4) відомості щодо наявності чи відсутності дисциплінарних стягнень; 6) пояснення державного службовця щодо обставин, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження та/або акт про відмову від надання таких пояснень; 7) пояснення безпосереднього керівника державного службовця з приводу обставин, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження; 8) пояснення інших осіб, яким відомі обставини, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження (за наявності); 9) належним чином завірені копії документів і матеріалів, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку; 12) пропозиції Комісії або подання дисциплінарної комісії у державному органі з висновком про наявність чи відсутність у діях державного службовця дисциплінарного проступку та підстав для його притягнення до дисциплінарної відповідальності; 13) опис матеріалів, які містяться в дисциплінарній справі.

Приписами статті 74 Закону №889-VIII передбачено, що дисциплінарне стягнення має відповідати ступеню тяжкості вчиненого проступку та вини державного службовця. Під час визначення виду стягнення необхідно враховувати характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, обставини, що пом`якшують чи обтяжують відповідальність, результати оцінювання службової діяльності державного службовця, наявність заохочень, стягнень та його ставлення до служби.

Дисциплінарне стягнення може бути накладено тільки у разі встановлення факту вчинення дисциплінарного проступку та вини державного службовця. Вчинення державним службовцем діянь у стані крайньої потреби або необхідної оборони виключають можливість застосування дисциплінарного стягнення.

Процедуру здійснення дисциплінарними комісіями з розгляду дисциплінарних справ дисциплінарних проваджень стосовно державних службовців визначає Порядок здійснення дисциплінарного провадження, затверджений Постановою Кабінету Міністрів України від 04 грудня 2019 року №1039 (далі - Порядок №1039).

Згідно із пунктом 2 Порядку №1039 процедура здійснення дисциплінарного провадження передбачає: прийняття рішення про порушення дисциплінарного провадження; формування дисциплінарної комісії та її склад; визначення повноважень дисциплінарної комісії; визначення основних засад роботи дисциплінарної комісії; формування дисциплінарної справи; прийняття рішення за результатами розгляду дисциплінарної справи.

Указана процедура є обов`язковою, а вказаний у ній перелік є обов`язковим та не підлягає розширеному тлумаченню.

Відповідно до пункту 3 Порядку №1039 рішення про порушення дисциплінарного провадження приймає: 1) міністр стосовно державного секретаря відповідного міністерства; 2) суб`єкт призначення стосовно інших державних службовців.

Пунктом 13 Порядку №1093 передбачено, що дисциплінарна комісія у своїй діяльності керується Конституцією та законами України, указами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, іншими нормативно-правовими актами, що регулюють питання здійснення дисциплінарних проваджень, і цим Порядком.

Згідно із пунктом 24 Порядку №1039 з метою збору інформації про обставини, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження, для визначення ступеня вини, характеру і тяжкості дисциплінарного проступку дисциплінарною комісією формується дисциплінарна справа.

У відповідності до пункту 25 Порядку №1039 дисциплінарна справа повинна містити: дату і місце її формування; підстави для відкриття дисциплінарного провадження; характеристику державного службовця, складену його безпосереднім керівником, та інші відомості, що характеризують державного службовця; відомості щодо наявності чи відсутності дисциплінарних стягнень; пояснення державного службовця щодо обставин, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження, та/або акт про відмову від надання таких пояснень; пояснення безпосереднього керівника державного службовця з приводу обставин, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження; пояснення інших осіб, яким відомі обставини, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження (за наявності); належним чином завірені копії документів і матеріалів, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку; пропозиції Комісії або подання дисциплінарної комісії у державному органі з висновком про наявність чи відсутність у діях державного службовця дисциплінарного проступку та підстав для його притягнення до дисциплінарної відповідальності; опис матеріалів, які містяться в дисциплінарній справі.

Пунктом 33 Порядку №1039 визначено, що дисциплінарна комісія розглядає належним чином сформовану дисциплінарну справу та за результатами такого розгляду приймає рішення про наявність чи відсутність у діях державного службовця дисциплінарного проступку та підстав для його притягнення до дисциплінарної відповідальності, про що зазначається у протоколі засідання.

Дисциплінарна комісія повинна встановити:

чи мали місце обставини, на підставі яких порушено дисциплінарне провадження;

чи містять дії державного службовця ознаки дисциплінарного проступку;

чим характеризується дисциплінарний проступок, обставини, за яких він був вчинений, обставини, що пом`якшують чи обтяжують відповідальність, результати оцінювання службової діяльності державного службовця, наявність заохочень, стягнень та його ставлення до державної служби;

чи підлягає державний службовець притягненню до дисциплінарної відповідальності;

який вид дисциплінарного стягнення може бути застосований до державного службовця.

Згідно із пунктом 36 Порядку №1039 за результатами розгляду дисциплінарного провадження суб`єкт призначення протягом десяти календарних днів з дня отримання пропозиції Комісії, подання дисциплінарної комісії приймає рішення про накладення на державного службовця дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження.

Рішення оформляється наказом (розпорядженням) суб`єкта призначення.

Після прийняття рішення за результатами розгляду дисциплінарного провадження суб`єкт призначення передає дисциплінарну справу до служби управління персоналом державного органу, стосовно посадової особи якого здійснювалося дисциплінарне провадження (державного органу, в якому здійснювалося дисциплінарне провадження), для її зберігання в установленому порядку.

Суд зазначає, що наведені норми направлені на те, щоб в усіх елементах дисциплінарного провадження існувала процедурна справедливість.

Ефективність справедливого розгляду досягається тоді, коли сторони процесу мають право представити перед судом ті аргументи, які вони вважають важливими для справи. При цьому такі аргументи мають бути "почуті", тобто ретельно розглянуті судом. Іншими словами, суд має обов`язок провести ретельний розгляд подань, аргументів та доказів, поданих сторонами (див. рішення Європейського суду з прав людини від 19.04.93 у справі "Краска проти Швейцарії").

Верховний Суд у постанові від 08.09.2022 у справі №340/5243/20 зазначив, що при перевірці рішення суб`єкта владних повноважень, відповідно до вимог статті 2 КАС України, суди повинні перевіряти чи прийняті такі рішення, зокрема, на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України. У свою чергу, притягненню державного службовця до дисциплінарної відповідальності передує регламентована законом процедура здійснення дисциплінарного провадження.

Як встановлено судом, спірні накази відповідача №13-С від 06.08.2025 «Про притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності» та №689-к від 11.08.2025 «Про звільнення ОСОБА_1 » винесені на підставі подання дисциплінарної комісії від 29.07.2025 стосовно ОСОБА_1 , згідно якого начальник Головного управління Держпродспоживслужби в Кіровоградській області ОСОБА_1 06.06.2025, будучи відстороненим від посади підписав вихідних та внутрішніх документів в загальній кількості 14 листів, а саме: лист до Національного агентства запобігання корупції від 06.06.2025 № 01-1-1/2560/12 (час підписання 11:11); лист до Кіровоградської регіональної державної лабораторії Держпродспоживслужби від 06.06.2025 №01-1-1/2558/14.2 (час підписання 11:11); лист до Держпродспоживслужби від 06.06.2025 №01-1-1/2556/03.1 (час підписання 11:11); лист до Кіровоградської регіональної державної лабораторії Держпродспоживслужби від 06.06.2025 № 01-1-1/2554/14.2 (час підписання 11:11); лист до Кіровоградської регіональної державної лабораторії Держпродспоживслужби від 06.06.2025 № 01-1-1/2553/14.2 (час підписання 11:11); лист до Кіровоградської регіональної державної лабораторії Держпродспоживслужби від 06.06.2025 №01-1-1/2552/14.2 (час підписання 11:11); відповідь на звернення Ірини Мосулеги від 06.06.2025 № М-235/08.3-11/307 (час підписання 11:11); лист до Держпродспоживслужби від 06.06.2025 №01-1-1/2562/02.3 (час підписання 11:12); лист до Держпродспоживслужби від 06.06.2025 №01-1-1/2550/02.2 (час підписання 11:11); лист до Держпродспоживслужби від 06.06.2025 №01-1-1/2559/07.2 (час підписання 11:11); лист до Держпродспоживслужби від 06.06.2025 №01-1-1/2561/03.1 (час підписання 11:12); лист до Держпродспоживслужби від 06.06.2025 №01-1-1/2555/02.3 (час підписання 11:11); лист до Держпродспоживслужби від 06.06.2025 №01-1-1/2557/07.2 (час підписання 11:11); відповідь ФОП ОСОБА_10 від 06.06.2025 №01-1-1/2551/17.1 (час підписання 11:11).

При цьому, дисциплінарною комісією на підставі наданих Управлінням адміністрування електронного документообігу Держпродспоживслужби службовою запискою від 14.07.2025 № С3-18.1/9/4846-2025 аудиту даних із системи Megapolis. Doc Net щодо дій начальника Головного управління Держпродспоживслужби в Кіровоградській області Бойчука І. Р., а саме щодо підписання вихідних та внутрішніх документів за період з 06.06.2025 по 10.07.2025, встановлено, що останній фактично ознайомився з наказом від 06.06.2025 №4-с «Про порушення дисциплінарного провадження» 06.06.2025 о 10:03:54. Враховуючи вищевикладене та керуючись вимогами Закону України «Про державну службу», дисциплінарна комісія рекомендувала застосувати до начальника Головного управління Держпродспоживслужби в Кіровоградській області ОСОБА_1 за вчинення дисциплінарного проступку, передбаченого пунктом 7 частини другої статті 65 Закону України «Про державну службу», а саме перевищення службових повноважень, якщо воно не містить складу кримінального або адміністративного правопорушення, що полягає у підписанні ним, як начальником Головного управління, 14 (чотирнадцяти) листів після фактичного ознайомлення з наказом Держпродспоживслужби від 06.06.2025 №4-с «Про порушення дисциплінарного провадження» та відсторонення від виконання посадових обов`язків, винятковий вид дисциплінарного стягнення - звільнення з посади державної служби.

Обгрутовуючи протиправність спірних наказів позивач факту підписання наведених 14 документів не заперечив, водночас вказав про відсутність своєї вини у вчиненні дисциплінарного проступку, адже фактично ознайомився із наказом від 06.06.2025 №4-с «Про порушення дисциплінарного провадження» лише 06.06.2025 о 13 год. 45 хв, а не о 10:03:54.

Отже, ключовим правовим питанням у справі, що розглядається, є встановлення факту належного ознайомлення позивача із наказом від 06.06.2025 №4-с до часу підписання останнім документів, як керівником Головного управління Держпродспоживслужби в Кіровоградській області.

Суд зазначає, що службове розслідування проводиться за рішенням керівника органу як з відстороненням особи, стосовно якої проводиться службове розслідування, від здійснення повноважень на посаді, так і без такого відсторонення.

За змістом частини 2 статті 72 Закону №889-VIII рішення про відсторонення державного службовця від виконання посадових обов`язків приймається відповідно керівником державної служби або суб`єктом призначення одночасно з прийняттям рішення про порушення дисциплінарного провадження або під час його здійснення.

Під "відстороненням від виконання посадових обов`язків" слід розуміти, один із випадків передбачених законодавством призупинення трудових правовідносин із державним службовцем, яке полягає в тимчасовому увільненні працівника від обов`язку виконувати роботу за укладеним трудовим договором та посадовою інструкцією і тимчасове увільнення роботодавця від обов`язку забезпечувати працівника роботою або створювати умови для її виконання.

Тимчасове увільнення працівника від виконання його посадових обов`язків в порядку відсторонення від роботи, на умовах та підставах встановлених законодавством за суттю не є дисциплінарним стягненням, а є особливим запобіжним заходом, який застосовується у виняткових випадках, і має за мету відвернення та/або попередження негативних наслідків.

Частиною 3 статті 29 Кодексу законів про працю України передбачено, що ознайомлення працівників з наказами (розпорядженнями), повідомленнями, іншими документами роботодавця щодо їхніх прав та обов`язків допускається з використанням визначених у трудовому договорі засобів електронних комунікаційних мереж з накладенням удосконаленого електронного підпису або кваліфікованого електронного підпису. У трудовому договорі за згодою сторін можуть передбачатися альтернативні способи ознайомлення працівника, крім інформації, визначеної пунктом 4 частини першої цієї статті, що доводиться до відома працівників у порядку, встановленому цією статтею.

За приписами статті 9-1 Закону №889-VIII, доведення інформації або документів до відома державного службовця відповідно до вимог цього Закону здійснюється шляхом її вручення або надсилання поштою, в тому числі з використанням інших засобів телекомунікаційного зв`язку. У разі доведення інформації або документів шляхом використання інших засобів телекомунікаційного зв`язку такий спосіб фіксується протоколом у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Інформація або документи надсилаються державному службовцеві за адресою місця проживання/перебування або на його адресу електронної пошти чи з використанням інших засобів телекомунікаційного зв`язку за наявними в особовій справі контактними даними.

Державний службовець при вступі чи проходженні державної служби зобов`язаний повідомити службу управління персоналом про його засоби електронної пошти чи інші засоби телекомунікаційного зв`язку з ним з метою їх використання для доведення до відома державного службовця інформації або документів.

Інформація або документи, надіслані поштою, в тому числі електронною, чи шляхом передачі з використанням інших засобів зв`язку вважаються такими, що доведені до відома державного службовця на п`ятий календарний день з моменту їх відправлення.

Вимоги щодо документування управлінської інформації та організації роботи з документами, створеними у паперовій формі Секретаріатом Кабінету Міністрів України, центральними органами виконавчої влади, їх територіальними органами, Радою міністрів Автономної Республіки Крим, місцевими органами виконавчої влади, підприємствами, установами, організаціями, що належать до сфери управління центральних або місцевих органів виконавчої влади, Ради міністрів Автономної Республіки Крим встановлює Типова інструкція з діловодства в міністерствах, інших центральних та місцевих органах виконавчої влади, затверджена постановою Кабінету Міністрів України від 17.01.2018 №55 (далі - Типова інструкція).

Відповідно до пункту 158 Типової інструкції з документування управлінської інформації в електронній формі та організації роботи з електронними документами в діловодстві, електронного міжвідомчого обміну, затвердженої постановою Кабінету Міністрів України №55 від 17.01.2018, факт ознайомлення посадової особи установи з актом установи здійснюється засобами системи електронного документообігу установи з використанням кваліфікованого електронного підпису або удосконаленого електронного підпису, що базується на кваліфікованому сертифікаті електронного підпису, відповідної посадової особи.

Як встановлено судом, наказ від 06.06.2025 №4-с було направлено відповідачем 1 до Головного управління Держпродспоживслужби в Кіровоградській області через систему електронного Документообігу Megapolis. DocNet із супровідним листом №24-17/14084, який був зареєстрований після надходження із позначкою «Терміново» головним спеціалістом відділу документального забезпечення та комунікацій управління організаційно-господарського забезпечення ОСОБА_2 06.06.2025 о 10:03 та автоматично переданий на розгляд та накладання резолюції позивачу.

Дисциплінарна комісія дійшла висновку про ознайомлення позивача із наказом від 06.06.2025 №4-с на підставі наданих Управлінням адміністрування електронного документообігу Держпродспоживслужби службовою запискою від 03.07.2025 № СЗ-18.1/9/4603-2025 аудиту даних із системи Megapolis. Doc.Net щодо дій з листом Держпродспоживслужби від 06.06.2025 № 24-17/14084.

Дослідивши зміст додатку до службової записки від 03.07.2025 № СЗ-18.1/9/4603-2025 з назвою «Аудит даних» суд дійшов висновку, що зазначена технічна інформація не є належним доказом ознайомлення ОСОБА_1 із наказом про відсторонення його від виконання службових обов`язків від 06.06.2025 № 24-17/14084, адже не містить відомості про назву отриманого документу, не фіксує факту ознайомлення особи із його змістом. Відображення 06.06.2025 о 10:03 такої дії як «перегляд» особою із логіном boichuk.i не підтверджує факту відкриття позивачем наказу від 06.06.2025 №4-с «Про порушення дисциплінарного провадження» та технічної можливості ознайомлення із його змістом.

Суд зазначає, що наказ було надіслано із супровідним листом №24-17/14084 Головному управлінню Держпродспоживслужби в Кіровоградській області, однак службовими особами жодних дій стосовно фіксування факту ознайомлення ОСОБА_1 з таким документом вжито не було.

Більше того, у додатку до листа Головного управління Держпродспоживслужби в Кіровоградській області від 22.07.2025 №ЗПІ-27-25 міститься інформація за назвою «Аудит дій користувачів 2025 07 21 14:17:57», яка відображає таку хронологію подій з документом:

- 06.06.2025 о 10:03:30 тип події «створення нового документа» користувачем lomaka.av;

- 06.06.2025 о 10:03:33 тип події документ зареєстрований вручну 5120/08.3-34 від 06.06.2025 користувачем lomaka.av;

- 06.06.2025 о 13:45:25 тип події «створено проект резолюції (до відома)» користувачем boichuk.i

- 06.06.2025 о 13:45:25 тип події «змінено проект резолюції» користувачем boichuk.i;

- 06.06.2025 о 13:45:25 тип події «змінено проект резолюції» користувачем boichuk.i;

- 06.06.2025 о 13:45:51 тип події «розглянутий» користувачем boichuk.i.

Наведене свідчить, що дії із документом за вх. №5120/08.3-34 від 06.06.2025 були вчинені ОСОБА_1 06.06.2025 о 13:45 год.

Разом з тим, суд зазначає, що навіть формальна наявність доступу до наказу в системі електронного документообігу установи не свідчить про його вручення адресату чи ознайомлення.

Згідно із частиною 2 статті 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Довести правомірність своїх дій чи бездіяльності відповідно до принципу офіційності в адміністративному судочинстві зобов`язаний суб`єкт владних повноважень.

Отже, саме на відповідача покладено тягар доказування правомірності свого рішення, при цьому застосовується стандарт доказування "поза розумним сумнівом".

Матеріали дисциплінарного провадження не містять доказів вручення наказу від 06.06.2025 №4-с «Про порушення дисциплінарного провадження» позивачу під власноручний підпис о 10 год. 03 хв. та до часу підписання усіх 14 документів як начальник Головного управління, акт про відмову останнього від ознайомлення з цим наказом також відсутній, а технічні дані внутрішньої систему електронного документообігу відповідача 1 не можуть вважатися належним доказом факту ознайомлення.

У той же час, позивач заперечує, що знав про своє відсторонення до часу ознайомлення із наказом від 06.06.2025 №4-с 06.06.2025 о 13 год. 45 хв, коли й поставив свою резолюцію у електронній системі, а усі 14 документів підписав до цього.

Як уже зазначено судом вище, нормами частин 1 та 2 статті 74 Закону №889-VIII передбачено, що дисциплінарне стягнення має відповідати ступеню тяжкості вчиненого проступку та вини державного службовця. Під час визначення виду стягнення необхідно враховувати характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, обставини, що пом`якшують чи обтяжують відповідальність, результати оцінювання службової діяльності державного службовця, наявність заохочень, стягнень та його ставлення до служби. Дисциплінарне стягнення може бути накладено тільки у разі встановлення факту вчинення дисциплінарного проступку та вини державного службовця.

Дисциплінарне стягнення - це передбачена законом міра примусу, що застосовується певним органом до працівника, який порушив службову дисципліну, тобто вчинив дисциплінарний проступок. Одночасно, для застосування дисциплінарного стягнення уповноваженому органу необхідно встановити наявність всіх елементів складу дисциплінарного проступку - об`єкту, об`єктивної сторони, суб`єкта, суб`єктивної сторони, а також врахувати інші обставини, що мають значення: ступінь тяжкості, наявність шкоди, особу працівника. Об`єктивна сторона дисциплінарного проступку складається з протиправної поведінки суб`єкта, шкідливих наслідків та причинного зв`язку між ними і поведінкою особи, що притягається до відповідальності. Протиправність поведінки полягає у порушенні державним службовцем своїх посадових обов`язків та інших вимог, встановлених Законом №889-VIII та іншими нормативно-правовими актами, за яке до нього може бути застосоване дисциплінарне стягнення.

У даному випадку відсутня вина ОСОБА_1 у вчиненні дисциплінарного проступку, адже позивач, підписуючи 06.06.2025 документи від імені Головного управління Держпродспоживслужби в Кіровоградській області, був впевнений, що наділений відповідними повноваженнями, оскільки не знав про своє відсторонення від виконання службових обов`язків.

Крім цього, у результатах дисциплінарного провадження не зазначено про наявність обтяжуючих та пом`якшуючих обставин, наявність шкоди від дій позивача.

Як вбачається з матеріалів справи, спірні накази містять висновки про те, що до ОСОБА_1 належить застосувати саме такий вид стягнення як звільнення, оскільки він вчинив дисциплінарний проступок, відповідальність за який передбачена пунктом 7 частини 2 статті 65 Закону №889-VIII.

У постановах від 30.06.2021 у справі №200/10988/19-а, від 10.11.2021 у справі №540/4057/20, від 22.12.2021 у справі №140/16342/20 Верховний Суд сформував правову позицію, відповідно до якої у розумінні пункту 7 частини другої статті 65 Закону №889-VIII "перевищення службових повноважень" означає вчинення державним службовцем таких дій або прийняття рішень, які виходять за межі його службових повноважень. Під час дисциплінарного провадження у таких справах дисциплінарна комісія та суб`єкт призначення повинні чітко визначити обсяг повноважень конкретного державного службовця, керуючись положеннями Закону №889-VIII, інших законів України, положеннями про державний орган та/або його структурний підрозділ, а також посадовою інструкцією державного службовця. Таким чином, саме за вчинення державним службовцем дій, які виходять за межі його повноважень, законодавець у згаданій нормі Закону №889-VIII передбачив можливість застосування до такої особи найсуворішого виду дисциплінарного стягнення - звільнення.

Відтак, перевищення службових повноважень виражається у тому, що державний службовець вчиняє те чи інше діяння, яке не входить до його компетенції.

Зі змісту подання Дисциплінарної комісії від 29.07.2025 вбачається, що об`єктивна сторона дисциплінарного проступку, вчиненого позивачем, полягала у підписанні 14 документів від Головного управління Держпродспоживслужби в Кіровоградській області у період відсторонення від виконання посадових обов`язків начальника.

Разом з тим, ні подання від 29.07.2025, ані оскаржувані накази не містять викладу обставин, які б свідчили, що позивач як начальник Головного управління Держпродспоживслужби в Кіровоградській області за своєю посадою не мав повноважень підпису таких документів.

За встановлених обставин суд доходить висновку, що спірні накази Державної служби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів «Про притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності» №13-с від 06.08.2025 та №689-К від 11.08.2025 «Про звільнення ОСОБА_1 » є протиправними та підлягають скасуванню.

Відповідно до вимог частини 1 статті 235 КЗпП України у разі звільнення без законної підстави працівник повинен бути поновлений на попередній роботі органом, що розглядає трудовий спір.

Відтак, порушене відповідачем 1 право позивача на проходження публічної служби підлягає відновленню шляхом його поновлення на посаді, яку обіймав до його звільнення - начальника Головного управління Держпродспоживслужби в Кіровоградській області з 12.08.2025, тобто з наступного дня після дня його звільнення (11.08.2025).

Щодо позовних вимог позивача про стягнення заробітної плати за час вимушеного прогулу, суд зазначає наступне.

Відповідно до абз. 3 пункту 2 Порядку обчислення середньої заробітної плати, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 08.02.1995 №100 (далі Порядок №100), у всіх інших випадках середня заробітна плата обчислюється виходячи з виплат за останні два календарні місяці роботи, що передують місяцю, в якому відбувається подія, з якою пов`язана відповідна виплата.

Керуючись абз. 4 пункту 2 Порядку №100, якщо протягом останніх двох календарних місяців працівник не працював, середня заробітна плата обчислюється виходячи з виплат за попередні два місяці. Якщо і протягом цих місяців працівник не відпрацював жодного робочого дня, середня заробітна плата обчислюється відповідно до останнього абзацу пункту 4 цього Порядку.

Вимушений прогул у зв`язку з незаконним звільненням ОСОБА_1 рахується судом з 12.08.2025 (наступний день за днем звільнення) по 17.02.2026 (день ухвалення та проголошення судом цього рішення), становить 136 робочих днів (14 днів у серпні 2025 р. + 22 дні у вересні 2025 року + 23 дні у жовтні 2025 року+ 20 днів у листопаді 2025 року + 23 дні у грудні 2025 року + 22 дні у січні 2026 року + 12 днів у лютому 2026 року).

Згідно з довідкою Головного управління Держпродспоживслужби в Кіровоградській області від 22.09.2025 №68, середньоденна заробітна плата, виходячи із виплат позивачу за червень та липень 2025 року, становила 1559,24 грн.

Обчислюючи середній заробіток позивача за час вимушеного прогулу, суд здійснив наступні розрахунки.

За період з 12.08.2023 по 17.02.2026 включно: 136 х 1559,24 = 212056,64 грн.

Отже, суд дійшов висновку задовольнити позов в цій частині позовних вимог та стягнути з Головного управління Держпродспоживслужби в Кіровоградській області середній заробіток за час вимушеного прогулу з 12.08.2025 по 17.02.2026 в розмірі 212 056,64 грн з відрахуванням установлених законом податків та інших обов`язкових платежів.

Надаючи оцінку доводам позову щодо стягнення з відповідача моральної шкоди суд зазначає таке.

Відповідно до статті 237-1 КЗпП України відшкодування власником або уповноваженим ним органом моральної шкоди працівнику провадиться у разі, якщо порушення його законних прав призвели до моральних страждань, втрати нормальних життєвих зв`язків і вимагають від нього додаткових зусиль для організації свого життя.

Порядок відшкодування моральної шкоди визначається законодавством.

Згідно зі статтею 1167 Цивільного кодексу України, моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті.

Згідно із частиною 1 статті 23 Цивільного кодексу України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав.

Частиною 2 статті 23 Цивільного кодексу України передбачено, що моральна шкода полягає: у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна; у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи.

Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості.

Відповідно до пункту 3 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 31.03.95 №4 "Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди" під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб. Відповідно до чинного законодавства моральна шкода може полягати, зокрема: у приниженні честі, гідності, престижу або ділової репутації, моральних переживаннях у зв`язку з ушкодженням здоров`я, у порушенні права власності (в тому числі інтелектуальної), прав, наданих споживачам, інших цивільних прав, у зв`язку з незаконним перебуванням під слідством і судом, у порушенні нормальних життєвих відносин через неможливість продовження активного громадського життя, порушенні стосунків з оточуючими людьми, при настанні інших негативних наслідків.

У пункті 5 цієї ж Постанови Пленуму №4 зазначено, що відповідно до загальних підстав цивільно-правової відповідальності обов`язковому з`ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні. Суд, зокрема, повинен з`ясувати, чим підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій сумі чи в якій матеріальній формі позивач оцінює заподіяну йому шкоду та з чого він при цьому виходить, а також інші обставини, що мають значення для вирішення спору.

Загальні підходи до відшкодування моральної шкоди, завданої органом державної влади, були сформульовані Верховним Судом у постанові від 10.04.2019 у справі №464/3789/17. Зокрема, Суд дійшов висновку, що адекватне відшкодування шкоди, зокрема й моральної, за порушення прав людини є одним із ефективних засобів юридичного захисту. Моральна шкода полягає у стражданні або приниженні, яких людина зазнала внаслідок протиправних дій. Страждання і приниження - емоції людини, змістом яких є біль, мука, тривога, страх, занепокоєння, стрес, розчарування, відчуття несправедливості, тривала невизначеність, інші негативні переживання. Порушення прав людини чи погане поводження із нею з боку суб`єктів владних повноважень завжди викликають негативні емоції. Проте не всі негативні емоції досягають рівня страждання або приниження, які заподіюють моральну шкоду. Оцінка цього рівня залежить від усіх обставин справи, які свідчать про мотиви протиправних дій, їх інтенсивність, тривалість, повторюваність, фізичні або психологічні наслідки та, у деяких випадках, стать, вік та стан здоров`я потерпілого. У справах про відшкодування моральної шкоди, завданої органом державної влади або органом місцевого самоврядування, суд, оцінивши обставин справи, повинен встановити чи мали дії (рішення, бездіяльність) відповідача негативний вплив, чи досягли негативні емоції позивача рівня страждання або приниження, встановити причинно-наслідковий зв`язок та визначити співмірність розміру відшкодування спричиненим негативним наслідкам.

У практиці Європейського Суду з прав людини порушення державою прав людини, що завдають психологічних страждань, розчарувань та незручностей зокрема через порушення принципу належного врядування, кваліфікуються як такі, що завдають моральної шкоди.

Таким чином, психологічне напруження, розчарування та незручності, що виникли внаслідок порушення органом держави чи місцевого самоврядування прав людини, навіть якщо вони не потягли вагомих наслідків у вигляді погіршення здоров`я, можуть свідчить про заподіяння їй моральної шкоди.

При цьому, слід виходити з презумпції, що порушення прав людини з боку суб`єктів владних повноважень прямо суперечить їх головним конституційним обов`язкам (статті 3,19 Конституції України) і завжди викликає у людини негативні емоції. Проте, не всі негативні емоції досягають рівня страждання або приниження, які заподіюють моральну шкоду. Оцінка цього рівня залежить від усіх обставин справи, які свідчать про мотиви протиправних дій, їх інтенсивність, тривалість, повторюваність, фізичні або психологічні наслідки та, у деяких випадках, стать, вік та стан здоров`я потерпілого.

В силу статті 1173 Цивільного кодексу України шкода відшкодовується незалежно від вини відповідача - органу державної влади чи місцевого самоврядування, а протиправність його дій та рішень презюмується - обов`язок доказування їх правомірності покладається на відповідача (частини друга статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України).

Наведений правовий висновок висловлений Верховним Судом у постановах від 22.01.2020 у справі №560/798/16-а та від 20.09.2022 у справі №803/2375/14.

Водночас, факт заподіяння моральної шкоди повинен довести позивач.

Обов`язок доказування в адміністративному процесі встановлений статтею 77 КАС України, відповідно до якого кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення.

Отже, у справах про відшкодування моральної шкоди обов`язок доказування покладається на особу, яка заявляє вимогу про відшкодування такої шкоди.

В обґрунтування вимоги про стягнення моральної шкоди позивач посилається на повторність звільнення його з роботи після поновлення рішенням Кіровоградського окружного адміністративного суду від 12.05.2025 у справі №340/7988/24. Зазначає, що незаконне звільнення 11.12.2024 залишило його без єдиного джерела доходу та змусило вживати заходів щодо пошуку якихось джерел існування. Це, у свою чергу, спричинило суттєві душевні страждання та відчуття соціальної ізоляції. Позивач змушений був відстоювати свої права у суді, що вимагало значних витрат часу та ресурсів для пошуку адвоката, підготовки процесуальних документів від мого імені, участі в судових засіданнях. Зауважує, що звільнення його з роботи 11.12.2024 активно висвітлювалося в засобах масової інформації, При цьому, повторне звільнення завдало значно більшої моральної шкоди, оскільки створило у суспільства враження про нестабільність його професійного статусу, принизило ділову репутацію та спричинило додаткові душевні страждання.

Наведене на думуку позивача свідчать про заподіяння йому моральної шкоди у заявленому ним розмірі 100000,00 грн.

У справі, що розглядається, суд не ставить під сумнів існування у позивача певного емоційного дискомфорту під час виникнення цього спору, оскільки така реакція сторони, чиї права є порушеними, не може викликати жодного сумніву.

Водночас позивачем не доведено, а судом не встановлено, що його негативні емоції досягли рівня страждань або приниження, які є моральною шкодою, будь-яких доказів на підтвердження факту шкоди та обґрунтування її розміру позивачем не надано.

При цьому, саме лише зазначення у позові про душевні страждання, відчуття соціальної ізоляції та приниження ділової репутації, що виникли внаслідок порушення органом державної влади прав його прав, не можуть слугувати виключною підставою для стягнення моральної шкоди.

Натомість, моральна шкода має бути обов`язково аргументована поза розумним сумнівом із зазначенням того, які конкретно дії спричинили моральні переживання та наскільки вони були інтенсивними, щоб сягнути рівня страждань.

Обставини незаконного звільнення позивача з роботи 11.12.2024, а також висвітлення цієї події у засобах масової інформації не мають відношення до предмету розгляду та не можуть слугувати підставою для відшкодування моральної шкоди у цій справі.

Крім цього, згідно відомостей з Державного реєстру фізичних осіб-платників податків про джерела/суми нарахованого доходу, нарахованого (перерахованого) податку та військового збору станом на 07.08.2025 ОСОБА_1 у період з січня по червень 2025 року отримував заробітну плату в Кіровоградському медичному фаховому коледжі ім. С.Й. Мухівна, а у судовому засіданні підтвердив своє працевлаштування у вказаному навчальному закладі. Вказане спростовує доводи позивача про відсутність будь-яких джерел доходу після його звільнення з посади начальника Головного управління Держпродспоживслужби в Кіровоградській області

Зважаючи на те, що позивачем не надано доказів, що прямо чи опосередковано підтверджують заподіяння йому сильних душевних страждань, шкоди здоров`ю, чи інших втрат немайнового характеру, з яких суд міг би встановити характер та обсяг моральних страждань і матеріальні витрати, понесені позивачем, підстави для задоволення позовних вимог про стягнення моральної шкоди відсутні.

Щодо розподілу судових витрат, то суд зазначає наступне.

13.01.2026 позивач подав суду клопотання про стягнення на його користь з Державної служби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів витрат на правничу допомогу в розмірі 18 000,00 грн.

У судовому засіданні позивач просив стягнути за рахунок бюджетних асигнування відповідача вказану суму витрат.

Представник Державної служби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів проти стягнення витрат на правничу допомогу заперечив з підстав неспівмірності заявленої суми зі складністю справи та необгрунтованістю.

Визначаючись щодо наявності правових підстав для стягнення витрат на правничу допомогу, суд виходить із наступного.

Відповідно до статті 132 КАС України судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать, зокрема, витрати на професійну правничу допомогу.

Згідно частини 1 статті 134 КАС України, витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави.

За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом з іншими судовими витратами, за винятком витрат суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката (ч. 2 ст. 134 КАС України).

Відповідно до частини 3 статті 134 КАС України, для цілей розподілу судових витрат:

1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою;

2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат.

Разом з тим, для визначення розміру витрат на правничу допомогу та з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги (ч. 4 ст. 134 КАС України).

За приписами частини 5 статті 134 КАС України розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із:

1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг);

2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг);

3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт;

4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.

Отже, при оцінці розміру витрат суд застосовує ряд критеріїв (дійсність, обґрунтованість, розумність, реальність, пропорційність, співмірність) та факти на підтвердження таких критеріїв (складність справи, значення справи для сторін, фінансовий стан сторін, ринкові ціни адвокатських послуг тощо).

При визначенні суми відшкодування судових витрат, суд має виходити з критерію обґрунтованих дій позивача, а також критерію розумності їхнього розміру, виходячи з конкретних обставин справи та запровадження певних запобіжників від можливих зловживань з боку учасників судового процесу та осіб, які надають правничу допомогу, зокрема, неможливості стягнення необґрунтовано завищених витрат на правничу допомогу.

Аналогічні критерії застосовує Європейський суд з прав людини, присуджуючи судові витрати на підставі статті 41 Конвенції. Зокрема, згідно з його практикою, заявник має право на компенсацію судових та інших витрат, лише якщо буде доведено, що такі витрати були фактичними і неминучими, а їхній розмір - обґрунтованим (рішення у справі "East/West AlliaNce Limited" проти України", заява № 19336/04). У рішенні Європейського суду з прав людини у справі "Лавентс проти Латвії" зазначено, що відшкодовуються лише витрати, які мають розумний розмір.

Вказані висновки також наведені у Постановах Верховного Суду від 17.09.2019 по справі 810/3806/18, по справі №1740/2428/18 від 24.03.2020, по справі №320/3271/19 від 07.05.2020, від 07.09.2023 у справі №202/8301/21.від 18.05.2023 у справі №280/1983/19.

При цьому, суд не зобов`язаний присуджувати стороні, на користь якої ухвалене судове рішення, всі понесені нею витрати на професійну правничу допомогу, якщо, керуючись принципами справедливості та верховенства права, встановить, що розмір гонорару, визначений стороною та його адвокатом, є завищеним щодо іншої сторони спору, враховуючи такі критерії, як складність справи, витрачений адвокатом час, значення спору для сторони тощо.

За правовою позицією Великої палати Верховного Суду, викладеної у постанові від 27.06.2018 по справі №826/1216/16, склад та розмір витрат, пов`язаних з оплатою правової допомоги, входить до предмета доказування у справі. На підтвердження обставин суду повинні бути надані договір про надання правової допомоги (договір доручення, договір про надання юридичних послуг та ін.), документи, що свідчать про оплату гонорару та інших витрат, пов`язаних із наданням правової допомоги, оформлені у встановленому законом порядку (квитанція до прибуткового касового ордера, платіжне доручення з відміткою банку або інший банківський документ, касові чеки, посвідчення про відрядження). Зазначені витрати мають бути документально підтверджені та доведені. Відсутність документального підтвердження витрат на правову допомогу, а також розрахунку таких витрат є підставою для відмови у задоволенні вимог про відшкодування таких витрат.

Так, позивач просить суд стягнути з відповідача на його користь витрати, пов`язані з наданням професійної правничої допомоги в сумі 18000,00 гривень.

На підтвердження фактично понесених судових витрат на професійну правничу допомогу позивачем надано копії: договору про надання правової допомоги від 12.08.2025, додаткової угоди від 12.01.2026 до Договору про надання правової допомоги від 12.08.2025, детального опису наданих адвокатом правничих послуг від 12.01.2026 за договором від 12.08.2025, акта наданих послуг від 12.01.2026 за договором від 12.08.2025, квитанції до прибуткового касового ордера від 12.01.2026 на суму 14000,00 грн, договору про надання правової допомоги від 18.11.2025, додаткової угоди від 12.01.2026 до договору про надання правової допомоги від 18.11.2025, детального опису наданих адвокатом правничих послуг 12.01.2026 за договором від 18.11.2025, акта наданих послуг від 12.01.2026 за договором від 18.11.2025, квитанції до прибуткового касового ордера від 12.01.2026 на суму 4000,00 грн.

Відповідно до пункту 1.1 Договору про надання правової допомоги від 12.08.2025 предметом цього Договору є надання Адвокатом усіма законними методами та способами правової допомоги Клієнту, пов`язаної з підготовкою позовної заяви та інших процесуальних документів з метою оскарження у Кіровоградському окружному адміністративному суді наказу Державної служби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів «Про притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності» №13-с від 06.08.2025; оскарження наказу Державної служби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів «Про звільнення ОСОБА_1 » №689-к від 11.08.2025, а також розгляду вимог про поновлення на посаді начальника Головного управління Держпродспоживслужби в Кіровоградській області, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу та моральної шкоди, завданої незаконним звільненням (т.2 а.с. 161-162).

Пунктом 4.1 вказаного договору визначено, що гонорар Адвоката погоджується за взаємною угодою сторін та оформляється додатковою угодою до цього Договору.

У пункті 2 додаткової угоди від 12.01.2026 до Договору про надання правової допомоги від 12.08.2025 сторонами узгоджено, що гонорар, який Клієнт має сплатити Адвокату за надання правової допомоги, встановлюється у розмірі 14000,00 грн (т.2 а.с. 163).

Відповідно до детального опису наданих адвокатом правничих послуг від 12.01.2026 за договором від 12.08.2025 адвокат Яшан Юлія Борисівна надала Клієнту ОСОБА_1 наступну професійну правничу допомогу на підставі укладеного Договору від 12.08.2025: 12.08.2025 - усну консультацію (1 година витраченого часу), 13.08.2025 - 14.08.2025 - опрацювання законодавчої бази, що регулює спірні відносини стосовно звільнення державного службовця за результатами застосування дисциплінарного стягнення, а також підготувала та надала для підписання позовну заяву (9 годин витраченого часу), 26.08.2025 - підготувала та надала для підписання заяву про усунення недоліків позовної заяви (1 година витраченого часу), 14.09.2025 - підготувала та надала для завантаження в підсистему ЄСІТС «Електронний суд» відповідь на відзив Головного управління Держпродспоживслужби в Кіровоградській області від 09.09.2025 (1 година витраченого часу), 21.09.2025 - підготувала та надала для завантаження в підсистему ЄСІТС «Електронний суд» відповідь на відзив Державної служби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів б/н від 16.09.2025 (1 година витраченого часу), 21.10.2025 - підготувала та надала для завантаження в підсистему ЄСІТС «Електронний суд» додаткові пояснення (з урахуванням заперечень (на відповідь на відзив) Державної служби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів №23.2.3/25022 від 29.09.2025 (1 година витраченого часу). Сторонами узгоджено вартість однієї години робочого часу адвоката 1000,00 грн (т.2 а.с. 164).

Згідно акта наданих послуг від 12.01.2026 адвокат Яшан Юлія Борисівна відповідно до Договору про надання правової допомоги від 12.08.2025 та Додаткової угоди від 12.01.2026 передала, а Клієнт Бойчук Ігор Романович прийняв послуги правової допомоги на загальну суму 14000,00 грн (т.2 а.с. 165).

Перелік наведених у акті наданих послуг відовідає детальному опису наданих адвокатом правничих послуг від 12.01.2026.

Факт оплати наданих послуг по Договору про надання правової допомоги від 12.08.2025 в сумі 14000,00 грн підтверджується квитанцією до прибуткового касового ордера від 12.01.2026 (т.2 а.с. 166).

Відповідно до пункту 1.1. договору про надання правової допомоги від 18.11.2025 предметом цього Договору є надання Адвокатом усіма законними методами та способами правової допомоги Клієнту, пов`язаної з представництвом інтересів в органах державної влади, місцевого самоврядування, Кіровоградському окружному адміністративному суді під час оскарження наказу Державної служби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів «Про притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності» №13-с від 06.08.2025; оскарження наказу Державної служби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів «Про звільнення ОСОБА_1 » №689-к від 11.08.2025, а також розгляду вимог про поновлення на посаді начальника Головного управління Держпродспоживслужби в Кіровоградській області, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу та моральної шкоди, завданої незаконним звільненням (т.2 а.с. 167-168).

Згідно із пунктом 4.1 вказаного договору гонорар Адвоката погоджується за взаємною угодою сторін та оформляється додатковою угодою до цього Договору.

У пункті 2 додаткової угоди від 12.01.2026 до Договору про надання правової допомоги від 18.11.2025 сторонами узгоджено, що гонорар, який Клієнт має сплатити Адвокату за надання правової допомоги, встановлюється у розмірі 4000,00 грн (т.2 а.с. 169).

Відповідно до детального опису наданих адвокатом правничих послуг від 12.01.2026 за договором від 18.11.2025 адвокат Яшан Юлія Борисівна надала Клієнту ОСОБА_1 наступну професійну правничу допомогу на підставі укладеного Договору від 18.11.2025: 19.11.2025, 17.12.2025 - участь адвоката Яшан Ю.Б. у судових засіданнях під час розгляду справи №340/5655/25 у Кіровоградському окружному адміністративному суді з розрахунку 2000,00 грн за одне судове засідання (т.2 а.с. 170).

Згідно акта наданих послуг від 12.01.2026 адвокат Яшан Юлія Борисівна відповідно до Договору про надання правової допомоги від 18.11.2025 та Додаткової угоди від 12.01.2026 передала, а Клієнт ОСОБА_1 прийняв послуги правової допомоги на загальну суму 4000,00 грн, а саме: участь у двох судових засіданнях під час розгляду справи №340/5655/25 у Кіровоградському окружному адміністративному суді (т.2 а.с. 171).

Факт оплати наданих послуг по Договору про надання правової допомоги від 18.11.2025 в сумі 4000,00 грн підтверджується квитанцією до прибуткового касового ордера від 12.01.2026 (т.2 а.с. 172).

У постанові Верховного Суду від 18.05.2023 у справі №280/1983/19 вказано, що при визначенні суми компенсації витрат, понесених на правничу допомогу, до предмета доказування у питанні компенсації, понесених у зв`язку з розглядом справи витрат на правничу допомогу, необхідно досліджувати на підставі належних та допустимих доказів обсяг фактично наданих адвокатом послуг і виконаних робіт, кількість витраченого часу, розмір гонорару, співмірність послуг категоріям складності справи, витраченого адвокатом часу, об`єму наданих послуг, ціни позову та (або) значенню справи.

Тобто, питання розподілу судових витрат пов`язане із суддівським розсудом (дискреційні повноваження).

Оцінюючи подані документи, якими представник позивача обґрунтовує фактичне понесення витрат на професійну правничу допомогу, враховуючи заперечення відповідача, категорію складності справи, значення справи для сторін, суд приходить до висновку, що сума 18000,00 грн, є завищеною, необгрунтованою та не відповідає критерію реальності адвокатських витрат (встановлення їхньої дійсності та необхідності).

Зокрема, такі послуги як надання усної консультації, опрацювання законодавчої бази, підготовка заяви про усунення недоліків позовної заяви, є складовою послуги із підготовки та складання позовної заяви, а тому окремо не підлягає врахуванню до витрат на правничу допомогу.

Так, Верховний Суд у додатковій постанові від 08.04.2021 у справі №922/2321/20 виклав правовий висновок, за яким зазначені окремо в Акті надання правової допомоги послуги адвоката зі здійснення аналізу нормативного матеріалу, консультації, пошук і вивчення судової практики в аналогічних справах, публікацій науковців, коментарів спеціалістів охоплюються послугою зі здійснення підготовки відзивів на касаційні скарги.

Крім цього, жодним чином не обгрунтовано доцільність оформлення та подання до суду позивачем додаткових письмових пояснень (з урахуванням заперечень (на відповідь на відзив) та яким чином такі могли вплинути на результат розгляду справи з урахуванням розгляду такої судом у порядку загального позовного провадження у судовому засіданні з викликом сторін.

Суд також вважає такими, що не відповідають критерію реальності адвокатських витрат витрати на написання позовної заяви, з розрахунку 9 годин потраченого часу на суму 9000,00 грн.

Таким чином, оцінюючи подані документи, якими позивач обґрунтовує фактичне понесення витрат на професійну правничу допомогу, враховуючи встановлені частиною 5 статті 134 КАС України критерії, зважаючи на характер спірних правовідносин, приймаючи до уваги обставини цієї справи та процесуальний хід її розгляду, суд приходить до висновку про наявність достатніх підстав для стягнення на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань відповідача 1 суми витрат на правничу допомогу адвоката у розмірі 10000,00 грн, що відповідає принципам об`єктивності, справедливості та співмірності.

Суд також зазначає, що хоча подані до суду процесуальні документи підписані не адвокатом, а самим позивачем особисто, вказані обставини не спростовують факту надання адвокатом правової допомоги щодо підготовки відповідних процесуальних документів. Обов`язок підготувати позовну заяву та інші процесуальні документи, погоджений сторонами у Договорі про надання правової допомоги від 12.08.2025. Подібний правовий висновок міститься у постановах Великої Палати Верховного Суду від 19.02.2020 у справі №755/9215/15-ц, Верховного Суду від 28.12.2019 у справі №924/122/19.

Оскільки позов задоволено частково, суд стягує на користь позивача судовий збір у сумі 1211,20 грн за рахунок бюджетних асигнувань відповідача 1.

Керуючись статтями 241-246, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України суд, -

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 до Державної служби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів, Головного управління Держпродспоживслужби в Кіровоградській області про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на роботі, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу та моральної шкоди задовольнити частково.

Визнати протиправним та скасувати наказ Державної служби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів «Про притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності» №13-с від 06.08.2025.

Визнати протиправним та скасувати наказ Державної служби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів «Про звільнення ОСОБА_1 » №689-К від 11.08.2025.

Поновити ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_2 ) на посаді начальника Головного управління Держпродспоживслужби в Кіровоградській області з 12.08.2025.

Стягнути з Головного управління Держпродспоживслужби в Кіровоградській області (код ЄДРПОУ- 40342220, вул. Тараса Карпи, 84, м. Кропивницький, 25006) на користь ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_2 , АДРЕСА_1 ) середній заробіток за час вимушеного прогулу з 12.08.2025 по 17.02.2026 у сумі 212056 (двісті дванадцять тисяч п`ятдесят шість) грн 64 коп.

У задоволенні решти позовних вимог відмовити.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Державної служби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів (, вулиця Б.Грінченка, 1, місто Київ, 01001) на користь ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_2 , АДРЕСА_1 ) витрати на професійну правничу допомогу в сумі 10000 (десять тисяч) грн 00 коп.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Державної служби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів (, вулиця Б.Грінченка, 1, місто Київ, 01001) на користь ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_2 , АДРЕСА_1 ) судовий збір у сумі 1211 (одна тисяча двісті одинадцять) грн 20 коп.

Рішення в частині поновлення ОСОБА_1 на посаді начальника Головного управління Держпродспоживслужби в Кіровоградській області та стягнення суми середнього заробітку за час вимушеного прогулу в межах суми стягнення за один місяць допустити до негайного виконання.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення безпосередньо до Третього апеляційного адміністративного суду.

Повне судове рішення складено 23 лютого 2026 року.

Повне найменування учасників справи:

Позивач - ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_2 , АДРЕСА_1 ).

Відповідачі:

Державна служба України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів (, вулиця Б. Грінченка, 1, м. Київ, 01001);

Головне управління Держпродспоживслужби в Кіровоградській області (код ЄДРПОУ- 40342220, вул. Тараса Карпи, 84, м. Кропивницький, Кіровоградська обл., 25006).

Суддя Кіровоградського

окружного адміністративного суду М.Я. САВОНЮК