Справа № 638/24351/25
Суддя: Сороколіт Є. М.
Дата ухвалення: 2026-02-20 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Номер провадження 2-а/728/10/26
У Х В А Л А

ПРО ПЕРЕДАЧУ СПРАВИ НА РОЗГЛЯД ІНШОГО СУДУ

20 лютого 2026 року місто Бахмач

Бахмацький районний суд у складі

головуючого судді Сороколіта Є.М.,

розглянувши матеріали позовної заяви, які надійшли від ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до ОСОБА_2 (м. Бахмач, Ніжинського району, Чернігівська область, 16500) про скасування постанови про притягнення до адміністративної відповідальності,

В С Т А Н О В И В :

ухвалою Шевченківського районного суду м. Харкова від 08.12.2025 № 638/24351/25 матеріали позовної заяви ОСОБА_1 (далі також Позивач) до ОСОБА_2 (далі також Відповідач) про скасування постанови про притягнення до адміністративної відповідальності були направлені для розгляду до Бахмацького районного суду (далі також Суд) згідно з правилами визначення підсудності, які встановлені положеннями частини першої статей 25, 29, 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі також КАС України).

У подальшому згадані вище матеріали, які Позивачем було подано з використанням системи Електронний Суд, 17.02.2026 надійшли до Суду.

Розглянувши матеріали поданої позовної заяви, Суд зазначає про таке.

Так, Судом встановлено, що Позивач звернувся із позовною заявою про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване не в автоматичному режимі від 01.12.2025 серії ЕНА № 6257976 у виді штрафу в розмірі 340 грн за порушення вимог частини першої статті 122 КУпАП та закриття провадження по справі.

При цьому відповідно до пункту першого частини першої статті 20 КАС України, за предметною підсудністю вищевказаний позов належить до юрисдикції місцевих загальних судів як адміністративних судів.

Також частиною першою статті 25 КАС України визначено територіальну юрисдикцію (підсудність) для справ вказаної категорії, згідно з якою, адміністративні справи з приводу оскарження індивідуальних актів, а також дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень, які прийняті (вчинені, допущені) стосовно конкретної фізичної особи, вирішуються адміністративним судом за вибором позивача: судом за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем проживання (перебування, знаходження) цієї особи позивача або судом за місцем знаходження відповідача.

Підсудність за вибором позивача (альтернативна підсудність) це такий вид підсудності, за умовами якої позивачеві надається право за своїм вибором пред`явити позов в один з декількох визначених у законі судів.

Тобто, законодавець передбачив можливу альтернативну підсудність розгляду окремих категорій справ і наділив правом вибору звернення до суду виключно позивача.

Водночас, згідно з частиною шостою статті 171 КАС України суддя з метою визначення підсудності може також користуватися даними Єдиного державного демографічного реєстру.

Так, на виконання вищевказаних положень КАС України, згідно з відповіддю з Єдиного державного демографічного реєстру від 19.02.2026 № 2360685 Позивач має зареєстроване місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 , тобто за цією ознакою ця справа за територіальною юрисдикцією не належить до підсудності Суду.

Щодо відповідача у цій справі, то Суд відмічає, що відповідно до пункту 11 частини першої статті 23 Закону України Про Національну поліцію від 02.07.2015 № 580-VIII (далі також Закон № 580-VIII), поліція відповідно до покладених на неї завдань регулює дорожній рух та здійснює контроль за дотриманням ПДР його учасниками, та за правомірністю експлуатації транспортних засобів на вулично-дорожній мережі.

За приписами пункту 8 частини першої статті 23 Закону № 580-VIII, у випадках, визначених законом, поліція здійснює провадження у справах про адміністративні правопорушення, приймає рішення про застосування адміністративних стягнень та забезпечує їх виконання.

Статтею 222 КУпАП визначено, що органи Національної поліції розглядають справи, зокрема, про порушення правил дорожнього руху (у тому числі і за частиною першою статті 126 КУпАП). Від імені органів Національної поліції розглядати справи про адміністративні правопорушення і накладати адміністративні стягнення мають право працівники органів і підрозділів Національної поліції, які мають спеціальні звання, відповідно до покладених на них повноважень.

Відповідно до усталеної судової практики, використання у зазначених вище нормах формулювань від імені органів Національної поліції розглядати справи про адміністративні правопорушення і накладати адміністративні стягнення мають право працівники органів і підрозділів Національної поліції, які мають спеціальні звання, відповідно до покладених на них повноважень, розгляд яких віднесено до відання органів, зазначених у статтях 222-244-20 КУпАП вказує на те, що відповідачем у таких справах, які розглядаються судом в порядку, визначеному КАС України, є саме орган державної влади суб`єкт владних повноважень.

Вказані висновки викладені в постановах Верховного Суду від 26.12.2019 у справі № 724/716/16, від 17.06.2020 у справі № 127/6881/17, від 17.09.2020 у справі № 742/2298/17, від 22.03.2021 у справі № 629/1683/17, які підлягають застосуванню до спірних правовідносин.

Суд нагадує, що відповідач це особа, яка, на думку позивача, або відповідного правоуповноваженого суб`єкта, порушила, не визнала чи оспорила суб`єктивні права, свободи чи інтереси позивача. Відповідач притягається до справи у зв`язку з позовною вимогою, яка пред`являється до нього.

У своїй правозастосовній практиці Верховний Суд неодноразово підкреслював, що для правильного вирішення питання щодо визнання відповідача неналежним недостатньо встановити у нього відсутності обов`язку відповідати за даним позовом. Установлення цієї умови підстава для ухвалення судового рішення про відмову в позові. Однак щоб визнати відповідача неналежним, крім названої умови, суд повинен мати дані про те, що обов`язок відповідати за позовом покладено на іншу особу. Про неналежного відповідача можна говорити тільки в тому випадку, коли суд може вказати особу, що повинна виконати вимогу позивача, належного відповідача.

Таким чином, неналежний відповідач це особа, притягнута позивачем як відповідач, стосовно якої встановлено, що вона не повинна відповідати за пред`явленим позовом за наявності даних про те, що обов`язок виконати вимоги позивача лежить на іншій особі належному відповідачеві.

Тобто, визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача. Натомість, встановлення належності відповідачів й обґрунтування позову обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи (висновки Великої Палати Верховного Суду у постанові від 17.04.2018 у справі № 523/9076/16-ц).

Повертаючись до фактичних обставин цієї справи Суд приходить до висновку, що належним відповідачем у такій категорії справ є безпосередньо Департамент патрульної поліції Національної поліції України як відповідний суб`єкт владних повноважень, від імені якого виноситься постанова про накладення адміністративного стягнення, і місцезнаходженням якого є вул. Федора Ернста, 3, м. Київ, 03048, тобто і за цією ознакою ця справа за територіальною юрисдикцією також не належить до підсудності Суду.

Згідно з пунктом другим частини першої статті 29 КАС України суд передає адміністративну справу на розгляд іншого адміністративного суду, якщо при відкритті провадження у справі суд встановить, що справа належить до територіальної юрисдикції (підсудності) іншого суду.

Суд одночасно звертає увагу, що за змістом положень статті 6 Європейської конвенції з прав людини (далі також Конвенція), ратифікованої Законом України Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, Першого протоколу та протоколів № 2, 4, 7 та 11 до Конвенції від 17.07.1997 № 475/97-ВР, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

У згаданому контексті слід відмітити, що поняття суд, встановлений законом включає в себе, зокрема, і таку складову, як дотримання усіх правил юрисдикції та підсудності.

Таким чином, судом, встановленим законом для розгляду вказаної справи, є Харківський районний суд Харківської області, у зв`язку чим цю справу належить передати на його розгляд.

Враховуючи вищевикладене, керуючись статтями 20, 25, 29, 30, 171, 294 КАС України, Суд,

П О С Т А Н О В И В :

Передати справу № 638/24351/25 за адміністративним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване не в автоматичному режимі від 01.12.2025 серії ЕНА № 6257976 у виді штрафу в розмірі 340 грн за порушення вимог частини першої статті 122 КУпАП, на розгляд за підсудністю до Харківського районного суду Харківської області.

Згідно з вимогами статті 256 КАС України ця ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Ухвала про передачу справи на розгляд іншого суду, з урахуванням положень статті 286 Кодексу адміністративного судочинства України, може бути оскаржена у порядку, передбаченому Главою 1 Розділу ІІІ Кодексу адміністративного судочинства України, а саме шляхом подачі апеляційної скарги до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом 10 (десяти) днів з дня проголошення цієї ухвали.

У разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Є.М. Сороколіт