Справа № 580/547/26
Суддя: Лариса ТРОФІМОВА
Дата ухвалення: 2026-02-23 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

23 лютого 2026 року Справа № 580/547/26
м. Черкаси
Черкаський окружний адміністративний суд у складі судді Л.В.Трофімової розглянув матеріали адміністративної справи №580/547/26 за позовом Смілянської окружної прокуратури (вул. Юрія Кондратюка 25, м. Сміла, Черкаська область, 20701, ) до Управління культури та охорони культурної спадщини Черкаської обласної державної адміністрації (бульв. Шевченка 185, м. Черкаси, 18001, ), Черкаської обласної державної адміністрації (бул. Шевченка 185, м. Черкаси, Черкаська область, 18001, ) про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити дії, постановив ухвалу.

21.01.2026 вх.№3192/26 позивач у позовній заяві просить:

визнати протиправною бездіяльність Черкаської обласної державної адміністрації щодо невжиття заходів із розробки науково-проектної (науково-дослідної) документації з визначення меж і режимів використання території пам`ятки археології городище «Пастирське», охоронний № 230026-Н, що розташоване за межами с. Пастирське Тернівської сільської ради Черкаського району Черкаської області як пам`ятки археології національного значення;

зобов`язати Черкаську обласну державну адміністрацію вжити заходів з розробки науково-проектної (науково-дослідної) документації з визначення меж і режимів використання території пам`ятки археології городище «Пастирське», охоронний № 230026-Н, що розташоване за межами с. Пастирське Тернівської сільської ради Черкаського району Черкаської області як пам`ятки археології національного значення;

визнати протиправною бездіяльність Черкаської обласної державної адміністрації щодо невжиття заходів з розробки науково-проектної (науково-дослідної) документації з визначення меж і режимів використання території пам`ятки археології городище «Шарапівське», охоронний № 230027-Н, що розташоване за межами с. Пастирське Тернівської сільської ради Черкаського району Черкаської області як пам`ятки археології національного значення;

зобов`язати Черкаську обласну державну адміністрацію вжити заходів з розробки науково-проектної (науково-дослідної) документації з визначення меж і режимів використання території пам`ятки археології городище «Шарапівське», № 230027-Н, що розташоване за межами с. Пастирське Тернівської сільської ради Черкаського району Черкаської області як пам`ятки археології національного значення;

визнати протиправною бездіяльність Управління культури та охорони культурної спадщини Черкаської обласної державної адміністрації щодо невиконання вимог чинного законодавства України із забезпечення складання облікової документації на пам`ятку археології національного значення городище «Пастирське», охоронний № 230026-Н, що занесено до Державного реєстру нерухомих пам`яток України постановою Кабінету Міністрів України від 03.09.2009 № 928;

зобов`язати Управління культури та охорони культурної спадщини Черкаської обласної державної адміністрації вчинити дії, спрямовані на забезпечення складання облікової документації на пам`ятку археології національного значення городище «Пастирське», охоронний № 230026-Н, що занесено до Державного реєстру нерухомих пам`яток України постановою Кабінету Міністрів України від 03.09.2009 №928;

визнати протиправною бездіяльність Управління культури та охорони культурної спадщини Черкаської обласної державної адміністрації щодо невиконання вимог чинного законодавства України із забезпечення складання облікової документації на пам`ятку археології національного значення городище «Шарапівське», охоронний № 230027-Н, що занесено до Державного реєстру нерухомих пам`яток України постановою Кабінету Міністрів України від 03.09.2009 №928;

зобов`язати Управління культури та охорони культурної спадщини Черкаської обласної державної адміністрації вчинити дії, спрямовані на забезпечення складання облікової документації на пам`ятку археології національного значення городище «Шарапівське», охоронний № 230027-Н, що занесено до Державного реєстру нерухомих пам`яток України постановою Кабінету Міністрів України від 03.09.2009 №928.

26.01.2026 суд позовну заяву залишив без руху для усунутення шляхом надання: обґрунтування змісту і характеру якого саме порушеного права (інтересу) позивача з якого часу і у порушення яких нормативно-правових актів допущено кожним із обраних відповідачів з урахуванням висновків Верховного Суду у справі № 440/10514/23, оформлення адміністративного позову з дотриманням вимог ст.53, 160, 161 КАС України та ст.23 Закону України «Про прокуратуру» щодо представництва інтересів держави; обґрунтування невиконання вимог яких саме нормативно-правових актів щодо вимог у частині чинного законодавства України із забезпечення складання облікової документації та вжиття яких заходів, починаючи з 03.09.2009; з якою датою пов`язує перебіг строку звернення до суду.

05.02.2026 вх.№6057/26 позивачем до суду надана заява, проте недоліки не усунуті.

06.02.2026 суд продовжив процесуальний строк додатково на п`ять днів для усунення недоліків та роз`яснив Позивачу, що суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами (ч.4 ст.45 КАС України).

17.02.2026 вх.№8023/26 (документ сформований у системі Електронний суд 16.02.2026) позивач надав клопотання про залучення третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору Міністерства культури України (), Державного спеціалізованого господарського підприємства «Ліси України» (), проте не вказано на чиїй стороні відповідно до ст.49 КАС України.

Оскільки позивач не повідомляє з якою датою пов`язує перебіг строку звернення до суду з наданням доказів на підтвердження, то суд доходить висновку про продовження процесуального строку для усунення недоліків і визначення статусу третіх осіб з огляду на таке.

У випадку звернення прокурора з позовом в інтересах держави положення ч. 2 ст. 122 КАС України (для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень встановлюється тримісячний строк, що обчислюється з дня виникнення відповідних підстав) варто застосовувати з урахуванням вимог частин 3 і 4 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру». Вказані норми, серед іншого, вимагають від прокурора перед зверненням до суду з позовом в інтересах держави довести, що відповідний суб`єкт владних повноважень не здійснює або неналежним чином здійснює захист законних інтересів держави, а також попередньо, до звернення до суду, повідомити про це відповідного суб`єкта владних повноважень.

Відповідно до постанови КМУ від 28 січня 2026 р. № 93 «Про реалізацію експериментального проекту щодо запровадження інформаційно-комунікаційної системи обліку нерухомих об`єктів культурної спадщини України «Державний реєстр нерухомих пам`яток України» Кабінет Міністрів України постановив: 1. Погодитися з пропозицією Міністерства культури стосовно реалізації протягом двох років з дня набрання чинності цією постановою експериментального проекту щодо запровадження інформаційно-комунікаційної системи обліку нерухомих об`єктів культурної спадщини України «Державний реєстр нерухомих пам`яток України» (далі - експериментальний проект). 2. Затвердити Порядок реалізації експериментального проекту щодо запровадження інформаційно-комунікаційної системи обліку нерухомих об`єктів культурної спадщини України «Державний реєстр нерухомих пам`яток України», що додається. 3. Установити що: 1) координатором експериментального проекту є Міністерство культури; 2) учасниками експериментального проекту є: Міністерство культури, Рада міністрів Автономної Республіки Крим, обласні, Київська та Севастопольська міські державні адміністрації (військові адміністрації); Український державний інститут культурної спадщини. 4. Міністерству культури: 1) забезпечити координацію діяльності щодо внесення до інформаційно-комунікаційної системи обліку нерухомих об`єктів культурної спадщини України «Державний реєстр нерухомих пам`яток України» інформації про нерухомі об`єкти культурної спадщини, а також внесення і верифікацію відповідних даних; 2) подати не пізніше ніж через два місяці після завершення реалізації експериментального проекту Кабінетові Міністрів України звіт про результати його реалізації та пропозиції щодо внесення змін до законодавчих актів. 5. Раді міністрів Автономної Республіки Крим, обласним, Київській та Севастопольській міським державним адміністраціям (військовим адміністраціям) разом з Українським державним інститутом культурної спадщини забезпечити протягом строку реалізації експериментального проекту внесення до інформаційно-комунікаційної системи обліку нерухомих об`єктів культурної спадщини України «Державний реєстр нерухомих пам`яток України» інформації про нерухомі об`єкти культурної спадщини.

Матеріали адміністративного позову не містять відомостей про звернення Смілянської окружної прокуратури до Українського державного інституту культурної спадщини щодо публічної інформації https://e-pamiatka.gov.ua/map?type=national щодо двох скіфських городищ (Пастирське і Шарапівське) у контексті невідповідності статусу об`єктів як «пам`ятка місцевого значення» (з огляду на наказ МКІП України від 07.05.2024 № 330 «Про занесення об`єктів культурної спадщини до Державного реєстру нерухомих пам`яток України» Міністерство культури та інформаційної політики України протягом 2024 року, але не пізніше 6 місяців після припинення/скасування воєнного стану в Україні, забезпечити приведення облікової документації на пам`ятки, занесені до Державного реєстру нерухомих пам`яток України, у відповідність до цього наказу та формування облікових справ на пам`ятки культурної спадщини у паперовій та електронній формах) та визначеного чіткого переліку пам`яток національного значення чинним нормативно-правовим актом постановою КМУ від 3 вересня 2009 р. №928 «Про занесення об`єктів культурної спадщини національного значення до Державного реєстру нерухомих пам`яток України» Смілянський район: Городище «Пастирське», с. Пастирське; Городище «Шарапівське».

Особа повинна докладати зусиль для усунення недоліків або інформування суду про свою позицію щодо встановлених судом недоліків під час винесення ухвали про залишення без руху. Такий підхід відповідатиме принципу добросовісності (поваги до суду та інших учасників справи), а також принципу заборони зловживання процесуальними правами (висновки у постанові Верховного Суду від 10 січня 2024 року у справі №280/3193/23).

Зловживання правом - це свого роду спотворення права. У цьому випадку особа надає своїм діям повну видимість юридичної правильності, використовуючи насправді свої права в цілях, що є протилежними тим, що переслідує позитивне право (постанова Верховного Суду від 23 листопада 2023 року у справі № 381/4598/21).

Верховний Суд у справі №766/20776/17 ЄДРСР 99521550, оцінюючи висновки суду апеляційної інстанції (п.23 - під зловживанням процесуальними правами розуміється форма умисних, несумлінних дій учасників процесу, що знаходить своє вираження, зокрема, у вчиненні дій, неспівмірних із наслідками, до яких вони можуть призвести, використанні наданих прав всупереч їх призначенню з метою обмеження можливості реалізації чи обмеження прав інших учасників провадження, перешкоджання діяльності суду з правильного та своєчасного розгляду і вирішення справ, необґрунтованого перевантаження роботи суду; п.24 - механізм зловживання процесуальними правами зводиться до того, що особа, яка прагне до досягнення певних правових наслідків, здійснення процесуальних дій (бездіяльності) зовні «схожі» на юридичні факти, з якими закон пов`язує настання певних наслідків. Незважаючи на те, що такі дії мають повністю штучний характер, тобто не підкріплюються фактами об`єктивної дійсності, певні правові наслідки, що вигідні особі, все ж таки можуть існувати; п.25 - ознакою зловживання процесуальними правами є не просто конкретні дії, а дії, спрямовані на затягування розгляду справи, створення перешкод іншим учасникам процесу) зазначив: наведений у частині другій статті 45 Кодексу адміністративного судочинства України перелік дій, що можуть бути визнані судом зловживанням процесуальними правами, не є вичерпним, суд може визнати таким зловживанням також інші дії, які мають відповідну спрямованість і характер. Вирішення питання про наявність чи відсутність факту зловживання віднесене на розсуд суду, що розглядає справу.

Суд зобов`язаний з`ясувати характер спірних правовідносин (предмет і підстави позову), наявність/відсутність порушеного права чи інтересу та можливість його поновлення/захисту в обраний спосіб (висновки у постановах Верховного Суду від 22.01.2019 у справі № 912/1856/16, від 14.05.2019 у справі № 910/11511/18, у справі №910/7164/19).

Верховний Суд у справі № 400/3989/19 ЄДРСР 104008947 у п.45 вказав: належним є відповідач, який є суб`єктом порушеного, оспорюваного чи невизнаного матеріального правовідношення. Належність відповідача визначається, перш за все, за нормами матеріального права. Неналежним відповідачем є особа, яка не повинна і не може відповідати за пред`явленим позовом. У разі якщо за змістом норми матеріального права, що належить застосуванню за вимогою позивача, учасником спірних відносин та зобов`язаною особою є інша, ніж особа, до якої пред`явлений позов, підстави для задоволення позову відсутні.

Відповідно до ч. 1 ст. 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. Протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку. Відповідно до ч. 6 ст. 161 КАС у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Відсутність порушеного права чи невідповідність обраного позивачем способу його захисту способам, визначеним законодавством, встановлюється під час розгляду справи по суті та є підставою для прийняття судом рішення про відмову в позові. Аналогічна правова позиція викладена, зокрема, у постановах Верховного Суду від 12 червня 2018 року у справі № 826/4406/16, від 15 серпня 2019 року у справі № 1340/4630/18, від 23 грудня 2019 року у справі № 712/3842/17, від 27 лютого 2020 року у справі № 500/477/15-а.

Встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду (ч.2 ст.121 КАС України).

Керуючись статтями 2, 121, 123, 169, 241-243, 256, 294 КАС України, суд

УХВАЛИВ

Продовжити процесуальний строк додатково на п`ять днів для усунення недоліків.

Роз`яснити Позивачу, що суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами (ч.4 ст.45 КАС України).

Копію ухвали направити Позивачу.

СуддяЛариса ТРОФІМОВА