Справа № 580/1569/26
Суддя: Лариса ТРОФІМОВА
Дата ухвалення: 2026-02-23 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

23 лютого 2026 року справа № 580/1569/26
м. Черкаси
Черкаський окружний адміністративний суд у складі судді Л.В.Трофімової розглянув матеріали адміністративної справи № 580/1569/26 за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 не зазначений, РНОКПП НОМЕР_1 ) до Головного управління Пенсійного фонду України в Черкаській області (вул. Смілянська 23, м. Черкаси, 18001, ) про визнання протиправним та скасування індивідуального акта, постановив ухвалу.

18.02.2026 вх.№8346/26 Позивач у позовній заяві просить:

визнати протиправним та скасувати рішення ГУ ПФУ у Черкаській області щодо відпови у проведенні індексації пенсії ОСОБА_1 ;

зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України у Черкаській області провести індексацію пенсії з 01.03.2024 із застосуванням коефіцієнтів, передбачених відповідними постановами КМУ;

зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України у Черкаській області провести індексацію пенсії з 01.03.2025 із застосуванням коефіцієнтів, передбачених відповідними постановами КМУ;

зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України у Черкаській області здійснити виплату недоотриманих сум з урахуванням раніше виплачених коштів.

Відповідно до ч.2 ст.171 КАС України суддя відкриває провадження в адміністративній справі на підставі позовної заяви, якщо відсутні підстави для залишення позовної заяви без руху, її повернення чи відмови у відкритті провадження у справі. Вивчивши матеріали позовної заяви, варто зазначити, що вона не відповідає вимогам статті 160, 161 КАС України, тому повинна бути залишена без руху для усунення недоліків, з огляду на таке.

Усупереч вимог п.2 ч.5 ст.160 КАС України позивач не повідомила про електронний кабінет і не зазначила індекс поштової адреси, вимоги формує до Відповідача без урахування правильного найменування відповідно до реєстраційних даних.

Усупереч вимог ч.7 ст.161 КАС України у додатках не надана копія індивідуального акта у формі рішення з огляду на обрання самостійного способу захисту відповідно до п.2 ч.1 ст.5 КАС України, тому три вимоги зобов`язального характеру потребують обгрунтування та надання розрахунку недоотриманих коштів, підтвердженням доказу сплати судового збору за кожну вимогу немайнового характеру з урахуванням понижуючого коефіцієнта 0.8 у разі використання електронного кабінету з повідомленням: з якою датою позивач пов`язує перебіг строку звернення до суду.

Порушені права позивача можуть бути захищені судом у межах шестимісячного строку, встановленого положеннями частини другої статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України (висновок висловлений у постанові Верховного Суду від 13.01.2025 у справі № 160/28752/23).

Усупереч вимог п.4, 5, 9 ч.5 ст.160 КАС України позивач не обгрунтовує зміст і характер порушеного права у спірних правовідносинах.

Усупереч вимог п.11 ч.5 ст.160 КАС України позивач не надає власного підтвердження, а також не повідомляє про досудове врегулювання спору у межах адміністративного провадження.

Відповідно до п. 4 ч.5 ст. 160 КАС України у позовній заяві зазначається зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги. Відповідно до п. 9 ч.1 ст. 4 КАС України відповідач - суб`єкт владних повноважень, а у випадках, визначених законом, й інші особи, до яких звернена вимога позивача.

ВПВС у справі № 990/150/23 у п.28 постанови зазначає: реалізуючи передбачене статтею 55 Конституції України, статтею 5 КАС України право на судовий захист, звертаючись до суду, особа вказує в позові власне суб`єктивне уявлення про порушене право чи охоронюваний інтерес та спосіб його захисту; п.33 - звертаючись до суду, позивач самостійно визначає у позовній заяві, яке його право чи охоронюваний законом інтерес порушено особою, до якої пред`явлено позов, та зазначає, які саме дії необхідно вчинити суду для відновлення порушеного права; п. 37 зміст позовних вимог - це максимально чітко і зрозуміло сформовані визначення способу захисту порушеного права, свободи чи інтересу у прохальній частині позову; п.43 - формулювання прохальної частини позову із зазначенням альтернатив можливих способів захисту порушеного права є таким, що не відповідає положенням КАС України. Великою Палатою Верховного Суду у справі №640/7310/19 (ЄДРСР 94394125) зазначено: особа, яка вважає, що порушені її права, свободи чи інтереси, і яка у зв`язку із цим звертається за їх захистом до адміністративного суду, має зазначити в позовній заяві: хто, який саме суб`єкт владних повноважень (а якщо відповідачем може бути суб`єкт господарювання, то який саме) порушив її права чи інтереси, яким чином, якими діями (рішенням, бездіяльністю) відбулося втручання в її права, які саме права були порушені, чи належать вони позивачу, які обставини про це свідчать.

Верховний Суд у справі №826/16958/17 ЄДРСР 77537724 зазначив: якщо від наявності доказу залежить визначення предмета спору та підтримання позивачем відповідних вимог, позивач не може перекладати на суд власний обов`язок визначитися з предметом спору. Відповідно до ч.4 ст. 161 КАС України, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Згідно з висновками ВС у постанові від 24 червня 2024 року у справі №554/7669/21 (відступ від висновку щодо застосування норм процесуального права (частина перша статті 28 ЦПК України), викладеного у постановах Верховного Суду у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 17 червня 2022 року у справі № 556/1395/21, Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного від 12 лютого 2020 року у справі № 161/1246/18 щодо визначення підсудності за фактичним місцем проживання або перебування позивача, відмінним від зареєстрованого) про визначення територіальної юрисдикції (підсудності), яке здійснюється з урахуванням зареєстрованого місця проживання.

Візуально вчинений підпис на заяві (і під час засвідчення наданих копій у додатку до позовної заяви без зазначення кількості аркушів кожного додатка і без надання додатків до заяви-звернення) не дозволяє зробити висновок про те, що зміст та вимоги адміністративного позову вчинені та підтримуються саме ОСОБА_1 , що не підтвердила зареєстроване місце проживання відповідно до копії паспорта (надані лише стор.1,2.3) без прописки і без довідки територіальної громади.

Касаційний адміністративний суд у складі Верховного Суду розглянув справу № 120/6045/24 щодо визнання протиправним та скасування рішення ДВС України. Спірним питанням є правильність розміщення підпису позивачки на апеляційній скарзі, що дозволяв би зробити однозначний висновок про те, що зміст та вимоги апеляційної скарги вчинені та підтримуються саме нею.

Непоодинокими є випадки, коли після виконання органами Пенсійного фонду України судового рішення щодо перерахунку пенсії у визначений судом спосіб розмір пенсії особи зменшується. Для поновлення розміру пенсії в розмірі, що був до виконання судового рішення, заявникам необхідно звернутись до органів Пенсійного фонду України із заявою про визначення розміру пенсії, встановленого до виконання рішення суду (https://www.ombudsman.gov.ua/storage/app/media/zmenshennya-pensii.pdf).

Додатково позивач просить судові витрати стягнути з відповідача, проте суми і джерел не вказує і доказ на підтвердження сплати судового збору не надає у додатках до позовної заяви, що оформлена без дотримання вимог ст.160, 161 КАС України.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначаються Законом України «Про судовий збір» від 08.07.2011 № 3674-VI (надалі - Закон № 3674). Згідно з частиною 2 ст. 4 Закону №3674-VI за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру фізичною особою розмір ставки судового збору становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Відповідно до Закону України «Про Державний бюджет України на 2026 рік» прожитковий мінімум на одну особу для працездатних осіб на 2026 рік становить 3328 грн.

Позивач має сплатити 1331,20 грн судовий збір (1064,96 грн за звернення до суду з позовом в електронному вигляді) за кожну вимогу немайнового характеру. Вимоги майнового характеру позивач не формує і ціну позову не визначає, розрахунки не надає за 2024, 2025 і не покликається на відповідні постанови КМУ.

У додатках до позовної заяви немає опису щодо кожного додатку із кількістю аркушів. Відповідно до п.5.10 ДСТУ 4163:2020 «Уніфікована система організаційно-розпорядчої документації. Вимоги до оформлення документів» дата документа це, відповідно, дата його підписання, затвердження, прийняття, реєстрації або складення. Крім того, датують усі службові відмітки, проставлені на документі, а саме: візу, резолюцію, відмітку про засвідчення копії документа, відмітку про надходження документа до юридичної особи, відмітку про виконання документа, відмітку про ознайомлення з документом. Дату оформлюють цифровим або словесно-цифровим способом. У разі оформлення дати цифровим способом її елементи зазначають арабськими цифрами в один рядок у такій послідовності: день місяця, місяць, рік. У цьому разі день місяця і місяць проставляють двома парами цифр, розділеними крапкою; рік - чотирма цифрами, крапку наприкінці не ставлять. Відповідно до вимог ДСТУ (згідно з наказом ДП Український науково-дослідний і навчальний центр проблем стандартизації, сертифікації та якості від 01.07.2020 № 144 з 01.09.2021 набрав чинності національний стандарт ДСТУ 4163:2020 Державна уніфікована система документації. Уніфікована система організаційно-розпорядчої документації. Вимоги до оформлення документів) у разі, коли документ містить більше десяти додатків, складають опис, а у відмітці про наявність додатків зазначають (додатки: згідно з описом на … арк). Відмітку про наявність додатків (п.5.21 ДСТУ 4163:2020), повну назву яких наводять переважним чином у тексті супровідного листа, оформлюють після тексту листа перед підписом. Якщо документ має додатки, повні назви яких не наведено у тексті документа, то ці назви потрібно зазначити у відмітці про наявність додатків, із зазначенням кількості аркушів у кожному додатку та кількості їх примірників. Якщо до документа додають інший документ, що має додатки, то відмітку про наявність додатків оформлюють як у прикладі (Додаток: лист Укрдержархіву від 20.09.2013 № 595/04-12 і додаток до нього, всього на 20 арк. в 1 прим).

Відповідно до ч.2 ст.94 КАС України письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не визначено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього. Згідно із ч.5 ст.94 КАС України учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Верховний Суд 13.04.2022 у справі № 160/11095/20 зазначив, що залишення позовної заяви без руху - це тимчасовий захід, що застосовується судом з метою усунення позивачем недоліків позовної заяви.

Особа повинна докладати зусиль для усунення недоліків або інформування суду про свою позицію щодо встановлених судом недоліків під час винесення ухвали про залишення без руху. Такий підхід відповідатиме принципу добросовісності (поваги до суду та інших учасників справи), а також принципу заборони зловживання процесуальними правами (висновки у постанові Верховного Суду від 10 січня 2024 року у справі №280/3193/23). З метою виконання завдання адміністративного судочинства сторона у справі має користуватися процесуальними правами, сприяючи тим самим суду у здійсненні правосуддя.

Відповідно до частини 1 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України суд, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись ст.2, 5, 160, 161, 169, 241-243, 256, 294 КАС України, суд

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 залишити без руху.

Надати позивачеві для усунення недоліків позовної заяви п`ять днів з дати отримання копії ухвали.

Позивачем недоліки можуть бути усунуті шляхом надання: обґрунтування змісту і характеру якого саме порушеного права (інтересу) позивача з якого часу і у порушення яких нормативно-правових актів допущено відповідачем; обгрунтування обраного способу захисту відповідно до ст.5 КАС України; надання доказу сплати судового збору за три вимогу немайнового характеру; повідомлення з якою датою пов`язує строк звернення до суду з наданням доказів на підтвердження поважності причин; заcвідчення в установленому порядку додатків до позовної заяви з наданням опису щодо кількості аркушів кожного додатка; надання довідки територіальної громади про зареєстроване місце проживання, зазначення поштового індексу адреси Позивача, повідомлення відомостей про електронний кабінет; надання опису вкладення до квитанції 513, надання примірника адміністративного позову для відповідача; надання власного повідомлення на виконання п.11 ч.5 ст.160 КАС України; надання копії оскарженого рішення з датою і номером на виконання вимог ч.7 ст.161 КАС України; оформлення позовної заяви з правильним найменуванням відповідача; зазначення суми щодо судових витрат, що просить стягнути з відповідача.

Роз`яснити позивачу про неприпустимість зловживання процесуальними правами.

У разі невиконання вимог ухвали позовна заява буде повернута позивачу.

Ухвала набирає законної сили з дати підписання та не потребує оскарженню.

Копію ухвали направити позивачу.

Ухвала складена, підписана 23.02.2026.

СуддяЛариса ТРОФІМОВА