Справа № 200/1240/26
Суддя: Зеленов А.С.
Дата ухвалення: 2026-02-23 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Донецький окружний адміністративний суд
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

23 лютого 2026 року Справа №200/1240/26

Суддя Донецького окружного адміністративного суду Зеленов А.С., розглянувши матеріали позову Головного управління ДПС України у Донецькій області до Дочірнього підприємства «Донецький облавтодор» Відкритого акціонерного товариства «Державна акціонерна компанія «Автомобільні дороги України» про надання дозволу на погашення заборгованості за рахунок майна, що перебуває у податковій заставі,-

В С Т А Н О В И В:

До Донецького окружного адміністративного суду надійшла позовна заява Головного управління ДПС України у Донецькій області (надалі-позивач) до Дочірнього підприємства «Донецький облавтодор» Відкритого акціонерного товариства «Державна акціонерна компанія «Автомобільні дороги України» (надалі-відповідач), у якій просить суд:

- надати Головному управлінню ДПС у Донецькій області (ЄДРПОУ ВП: 44070187) дозвіл на погашення податкового боргу у сумі 5 164 270,67 грн за рахунок майна платника податків Дочірнього підприємства «Донецький облавтодор» Відкритого акціонерного товариства «Державна акціонерна компанія «Автомобільні дороги України» (), що перебуває у податковій заставі.

Вирішуючи питання про відкриття провадження в адміністративній справі за цією заявою, суд зазначає таке.

Частиною 2 статті 9 КАС України передбачено, що суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог.

Закон не передбачає вимог щодо обсягу, повноти чи слушності доводів позовної заяви, але приписує щонайменше сформулювати суть (зміст) порушення, яким чином воно негативно позначилось на правах особи, яка звертається з позовом, яким чином може бути відновлено порушене право. Зміст та обсяг порушеного права та викладення обставин, якими воно підтверджується, в кожному конкретному випадку можуть різнитися, але принаймні на рівні формулювання викладу їх змісту мають бути достатніми, щоб визначити предмет спору, його юрисдикційну належність, характер вимог, часові межі події порушення, нормативне регулювання спірних відносин, а також обставини, за яких можна ухвалити одне з обов`язкових процесуальних рішень, пов`язаних із визнанням позовної заяви прийнятною/неприйнятною.

Згідно з пунктом 4 частини 5 статті 160 КАС України в позовній заяві зазначаються зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги.

Тобто, визначитися з предметом спору має саме позивач, оскільки він є ініціатором судового процесу, а суд створює умови для реалізації ним процесуальних прав сторони спору.

Суд відмічає, що предмет судового розгляду (зміст позовних вимог), який досліджується судом, має бути чітким та зрозумілим. При цьому, обов`язок по визначенню (формулюванню) позовних вимог, з якими особа звертається до суду за захистом своїх прав, на етапі подання позовної заяви процесуальним законодавством покладено саме на позивача.

Однак, подана Головним управління ДПС у Донецькій області позовна заява вищезазначеним критеріям чіткості та зрозумілості не відповідає.

Так, в тексті позовної заяви відповідач зазначає про необхідність стягнення суми податкового боргу в розмірі 5 164 270,67 грн за рахунок майна Дочірнього підприємства «Донецький облавтодор» Відкритого акціонерного товариства «Державна акціонерна компанія «Автомобільні дороги України», що перебуває в податковій заставі. Посилання на наявність передбачених статтею 283 КАС України обставин та особливостей звернення не вказує.

Разом з тим, в прохальній частині позовної заяви Головне управління ДПС у Донецькій просить суд винести рішення про надання дозволу на погашення суми податкового боргу в розмірі 5 164 270,67 грн за рахунок майна, що перебуває в податковій заставі Дочірнього підприємства «Донецький облавтодор» Відкритого акціонерного товариства «Державна акціонерна компанія «Автомобільні дороги України».

З даного приводу суд зауважує, що стягнення податкового боргу за рахунок майна, що перебуває в податковій заставі, не є тотожним наданню дозволу на погашення усієї суми податкового боргу за рахунок майна платника податків, що перебуває у податковій заставі.

Згідно з пунктом 87.2 та підпунктами 88.1, 88.2 статті 88 ПК України, джерелом погашення податкового боргу може бути будь-яке майно платника податків, що перебуває в податковій заставі. Порядок реалізації такого майна визначено статтею 95 ПК України. Рішення суду про надання дозволу є підставою для подальшого прийняття контролюючим органом відповідного рішення.

Відповідно до підпунктів 20.1.34 та 20.1.34-1 пункту 20.1 статті 20 ПК України контролюючий орган має право:

- звертатися до суду щодо стягнення коштів платника податків, який має податковий борг, з рахунків у банках, інших фінансових установах, небанківських надавачах платіжних послуг, електронних гаманців в емітентах електронних грошей, що обслуговують такого платника податків, на суму податкового боргу або його частини;

- звертатися до суду щодо надання дозволу на погашення усієї суми податкового боргу або його частини за рахунок майна платника податків, що перебуває у податковій заставі.

Зі змісту наведених правових норм слідує, що надання дозволу на погашення усієї суми податкового боргу за рахунок майна платника податків, що перебуває у податковій заставі - це захід забезпечення виконання платником податків своїх обов`язків щодо погашення податкового боргу, який передує прийняттю контролюючим органом рішення про погашення усієї суми податкового боргу.

Провадження у справі за зверненням податкового органу із заявою про надання дозволу на погашення усієї суми податкового боргу за рахунок майна платника податків, що перебуває у податковій заставі, здійснюється з урахуванням особливостей, визначених статтею 283 КАС України.

Однак, зі змісту поданої Головним управлінням ДПС у Донецькій області заяви неможливо встановити, чи є ця позовна заява, заявою про надання дозволу на погашення усієї суми податкового боргу за рахунок майна платника податків, що перебуває у податковій заставі, поданою в порядку статті 283 КАС України, або ж позовною заявою про стягнення податкового боргу за рахунок майна, що перебуває в податковій заставі, поданою в загальному порядку.

Вказане, позбавляє суд можливість встановити, що є предметом спору та перевірити дотримання вимог процесуального законодавства при подачі Головним управлінням даної заяви до суду.

Пунктом 3 частини першої статті 283 КАС України визначено, що провадження у справах за зверненням податкових та митних органів при здійсненні ними визначених законом повноважень здійснюється на підставі заяви таких органів щодо надання дозволу на погашення усієї суми податкового боргу за рахунок майна платника податків, що перебуває у податковій заставі.

Відповідно до частини другої статті 283 КАС України, заява подається до суду першої інстанції протягом 24 годин з моменту встановлення обставин, що зумовлюють звернення до суду, за загальними правилами підсудності, встановленими цим Кодексом, у письмовій формі.

Згідно із частинами першої, другої та п`ятої статті 270 КАС України, на обчислення строків, встановлених статтями 273-277, 280-283, 283-2 цього Кодексу, не поширюються правила частин другої - десятої статті 120 цього Кодексу.

Строки, встановлені у справах, визначених цією статтею, обчислюються календарними днями і годинами.

Днем подання позовної заяви, апеляційної скарги є день їх надходження до відповідного суду. Строки подання позовних заяв і апеляційних скарг, встановлені у справах, визначених цією статтею, не може бути поновлено. Позовні заяви, апеляційні скарги, подані після закінчення цих строків, суд залишає без розгляду.

У постанові Судової палати з розгляду справ щодо податків, зборів та інших обов`язкових платежів Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 26.06.2020 у справі №280/2993/19 вказано, що КАС України визначено те, що при розгляді категорії термінових справ днем подання позовної заяви, апеляційної скарги є день їх надходження до відповідного суду. Строки подання позовних заяв і апеляційних скарг у справах, визначених статтею 283 КАС України, не може бути поновлено. Позовні заяви, апеляційні скарги, подані після закінчення цих строків, суд залишає без розгляду (частина п`ята статті 270 КАС України).

Отже, з наведеного убачається, що частина 1 статті 270 КАС України чітко та недвозначно визначає, що до спірних правовідносин не поширюються правила частин другої - десятої статті 120 цього Кодексу. Таким чином заява в порядку статті 283 КАС України, з огляду на декларовані цією статтею особливості (терміновий характер звернення контролюючого органу та безспірний характер його вимог, спрощену процедуру звернення, розгляду та вирішення справи та інші процесуальні наслідки), повинна бути вчасно подана до суду заявником, незважаючи на те, що передбачений нею 24-годинний строк може випасти на вихідний чи святковий день.

Відповідно до вимог статті 59 ПК України у разі коли у платника податків виник податковий борг, контролюючий орган надсилає (вручає) йому податкову вимогу в порядку, визначеному для надсилання (вручення) податкового повідомлення-рішення. Податкова вимога надсилається (вручається) також платникам податків, які самостійно подали податкові декларації, але не погасили суми податкових зобов`язань у встановлені цим Кодексом строки, без попереднього надсилання (вручення) податкового повідомлення-рішення. У разі якщо у платника податків, якому надіслано (вручено) податкову вимогу, сума податкового боргу збільшується (зменшується), погашенню підлягає вся сума податкового боргу такого платника податку, що існує на день погашення. У разі якщо після направлення (вручення) податкової вимоги сума податкового боргу змінилася, але податковий борг не був погашений в повному обсязі, податкова вимога додатково не надсилається (не вручається).

Згідно із пунктом 95.2 статті 95 Податкового кодексу України стягнення коштів та продаж майна платника податків провадяться не раніше, ніж через 30 календарних днів з дня надіслання (вручення) такому платнику податкової вимоги.

Позивачем до матеріалів справи додано копію податкової вимоги форми «Ю» від 30.11.2023 № 0-0599, яку 01.12.2023 спрямовано на адресу підприємства рекомендованим листом з повідомленням про вручення поштового відправлення. Лист з вимогою було вручено 08.12.2023 представнику підприємства.

Водночас, як вказано позивачем, згідно з ст. 89 ПК України контролюючим органом було прийнято рішення від 07.12.2023 № 2/05-99-13-02-20/32001618 про опис майна у податкову заставу. Майно ДП «Донецький облавтодор» ВАТ «ДАК «Автомобільні дороги України» перебуває у податковій заставі та зареєстровано у відповідному державному реєстрі обтяжень. Складено акти опису майна: від 18.06.2024 № 13/05-99-13-02-18; від 16.09.2024 № 33/05-99-13-02-18.

Таким чином, матеріалами заяви фактично не підтверджено дотримання заявником строку звернення до суду із заявою про надання дозволу на погашення усієї суми податкового боргу за рахунок майна платника податків, що перебуває в податковій заставі саме протягом 24 годин із моменту виникнення права на звернення, відповідно до частини другої статті 283 КАС України.

Суд звертає увагу на те, що встановлені законодавством процесуальні строки служать для дисциплінування учасників адміністративного судочинства та забезпечення своєчасного виконання вимог, передбачених КАС України. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Враховуючи викладене, суд вважає за необхідне залишити позовну заяву без руху та встановити позивачу строк для усунення недоліків, шляхом надання до суду позовної заяви в новій редакції із зазначенням в ній, чи є ця заява, заявою про надання дозволу на погашення усієї суми податкового боргу за рахунок майна платника податків, що перебуває у податковій заставі, поданою в порядку статті 283 КАС України, або ж позовною заявою, поданою в загальному порядку; у разі подання заяви у порядку статті 283 КАС України, надати суду докази, які підтверджують звернення до суду з цією заявою в межах строку, встановленого КАС України, або надати обґрунтоване клопотання про поновлення строку звернення до суду з цією заявою з доказами на підтвердження поважності причин пропуску заявником строку звернення до суду.

Відповідно до частини 3 статті 283 КАС України у разі недотримання вимог частини другої цієї статті суд повідомляє про це заявника та надає йому строк, але не більше ніж 24 години, для усунення недоліків.

Невиконання вимог суду в установлений строк тягне за собою повернення заявнику заяви та доданих до неї документів.

Керуючись статтями 169, 243, 248, 256, 270, 283 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

У Х В А Л И В :

Позовну заяву Головного управління ДПС України у Донецькій області до Дочірнього підприємства «Донецький облавтодор» Відкритого акціонерного товариства «Державна акціонерна компанія «Автомобільні дороги України» про надання дозволу на погашення заборгованості за рахунок майна, що перебуває у податковій заставі залишити без руху.

Встановити Головному управлінню ДПС у Донецькій області строк для усунення недоліків позовної заяви до 16:00 24.02.2026 включно.

Роз`яснити позивачу, що якщо недоліки заяви, яку залишено без руху, не будуть усунуті у встановлений судом строк, позовна заява буде повернута позивачу.

Копію ухвали надіслати позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та окремо не оскаржується.

Текст ухвали розміщений в Єдиному державному реєстрі судових рішень (веб-адреса сторінки: http://www.reyestr.court.gov.ua/).

Суддя А.С. Зеленов