Справа № 380/727/25
Суддя: Клименко Оксана Миколаївна
Дата ухвалення: 2026-02-19 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
справа № 380/727/25
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху після відкриття провадження у справі

19 лютого 2026 року

Суддя Львівського окружного адміністративного суду Клименко О.М., розглянувши в порядку письмового провадження питання про залишення позовної заяви без руху після відкриття провадження у справі № 380/727/25 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Львівській області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень,

ВСТАНОВИВ:

На розгляд Львівського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Львівській області (ГУ ДПС у Львівській області) про визнання протиправними та скасування таких податкових повідомлень-рішень ГУ ДПС у Львівській області:

- від 01 травня 2023 року №№ 1-1304, 1-1304, 1-1304, 1-1304;

- від 09 лютого 2024 року №№ 0-1304-UA0025047, 0-1304-UA0025047, 0-1304-UA0025047.

Ухвалою Львівського окружного адміністративного суду від 20 січня 2025 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито спрощене позовне провадження в адміністративній справі без повідомлення (виклику) сторін.

Ухвалою Львівського окружного адміністративного суду від 02 лютого 2025 року прийнято матеріали адміністративної справи № 380/727/25 до провадження та постановлено розгляд справи здійснювати у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін за наявними у справі матеріалами.

Ухвалою Львівського окружного адміністративного суду від 02 лютого 2025 року повторно витребувано у відповідача докази надіслання спірних податкових повідомлень-рішень (в тому числі й за 2024 рік) позивачу та докази наявності або відсутності у позивача електронного кабінету платника податків.

Витребувані докази відповідач подав через систему «Електронний суд» 17 лютого 2026 року.

Згідно з ч. 6 ст. 161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Відповідно до ч. 1, абз. 2 ч. 2 ст. 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

У постанові від 27 січня 2022 року у справі № 160/11673/20 (провадження № К/9901/30170/21) Верховний Суд зазначив, що стаття 122 КАС України встановлює загальний строк звернення до адміністративного суду у публічно-правових спорах. Водночас вона передбачає можливість встановлення строків звернення до адміністративного суду іншими законами.

Однак відповідно до висновків Верховного Суду, викладених у постанові від 26 листопада 2020 року у справі № 500/2486/19, Податковий кодекс України не містить норм, які б визначали процесуальний строк звернення до суду з позовом у разі, якщо платником податків не використовувалася процедура досудового вирішення спору (адміністративного оскарження).

Судова палата вважає, що у разі відсутності правового регулювання у спеціальному законодавстві, застосуванню підлягають загальні норми процедури судового оскарження в рамках розгляду публічно-правових спорів, які встановлені КАС України.

Тому з метою забезпечення єдиної правозастосовчої практики під час судового розгляду відповідних спорів у справах, у яких позивачами не використовувалась процедура адміністративного оскарження рішень податкового органу про нарахування грошових зобов`язань, та у розвиток правового підходу, викладеного у постанові Верховного Суду від 26 листопада 2020 року у справі № 500/2486/19, судова палата відступила від висновку Верховного Суду, викладеного у постановах від 03 квітня 2018 року у справі № 826/5325/17, від 23 травня 2018 року у справі № 803/728/17, від 18 червня 2018 року у справі № 805/1146/17-а, та сформулювала правовий висновок згідно з яким процесуальний строк звернення до суду з позовом про скасування податкового повідомлення-рішення (рішення про застосування штрафних санкцій) у разі якщо платником податків не використовувалася процедура досудового вирішення спору (адміністративного оскарження) визначається частиною другою статті 122 КАС України становить шість місяців і обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Водночас судова палата відзначила, що такий висновок не суперечить пункту 56.18 статті 56 ПК України, який закріплює право на звернення до суду з позовом у будь-який момент після отримання такого рішення, але під час реалізації цього права має враховуватися строк давності.

Надалі, у пункті 17 постанови від 16 липня 2025 року у справі № 500/2276/24 Велика Палата Верховного Суду, підтримавши наведені висновки вказала, що в адміністративному судочинстві можна виділити такі строки оскарження рішень/дій/бездіяльності суб`єкта владних повноважень:

1) якщо платник податків не оскаржував рішення контролюючого органу в досудовому (адміністративному) порядку - строк звернення до суду становить 6 місяців (частина друга статті 122 КАС України);

2) якщо платник податків оскаржував рішення контролюючого органу в досудовому (адміністративному) порядку, яке не стосується нарахування грошових зобов`язань (наприклад, блокування ПН; присвоєння ризикового статусу тощо), - строк звернення до суду становить 3 місяці (частина четверта статті 122 КАС України);

3) якщо платник податків оскаржував рішення контролюючого органу в досудовому (адміністративному) порядку, яке передбачає нарахування грошових зобов`язань (наприклад, податкове повідомлення-рішення), - строк звернення до суду становить 1 місяць (пункт 56.19 статті 56 ПК України).

Суд відзначає, що предметом оскарження у цій справі є податкові повідомлення-рішення від 01 травня 2023 року №№ 1-1304, 1-1304, 1-1304, 1-1304 та від 09 лютого 2024 року №№ 0-1304-UA0025047, 0-1304-UA0025047, 0-1304-UA0025047.

Докази оскарження позивачем цих податкових повідомлень-рішень в досудовому (адміністративному) порядку матеріали позовної заяви не містять, тож строк на їх оскарження до суду відповідно до частини другої статті 122 КАС України становить 6 місяців.

Водночас, що стосується оскарження податкових повідомлень-рішень ГУ ДПС у Львівській області від 01 травня 2023 року №№ 1-1304, 1-1304, 1-1304, 1-1304, суд ураховує таке.

До позовної заяви позивач долучив заяву про поновлення строку звернення до адміністративного суду від 15 січня 2025 року, яка мотивована тим, що всі податкові-повідомлення-рішення, які виставлені щодо сплати податку за 2022 рік, мають одну і ту саму дату прийняття - 01 травня 2023 року та дату вручення - 31 жовтня 2023 року, хоча фактично позивач нічого не одержував, з початку 2023 року постійно проживає закордоном та отримав на початку 2023 року громадянство Німеччини, що підтверджує постійне проживання позивача закордоном, окрім того, у липні 2024 року позивач намагався в`їхати на територію України, однак прикордонною службою було прийнято рішення про відмову в перетинанні державного кордону України іноземцем, що свідчить про об`єктивну неможливість перебування позивача на території України та фізичного отримання ним податкових повідомлень-рішень. Окрім того, позивач, будучи власником приміщень з 2018 року, не одержував податкових повідомлень-рішень щодо сплати податків за належні йому приміщення у 2018 - 2021 роках та з огляду на це навіть не мав здогадки, що має сплачувати податок на нерухоме майно щодо вказаних приміщень, а отже, і не міг навіть припускати, що відповідач буде виставляти йому податкові повідомлення-рішення щодо нежитлових приміщень до того моменту, поки безпосередньо не ознайомився з виставленими податковими повідомленнями-рішеннями через свій електронний кабінет платника податків у жовтні 2024 року.

З огляду на вказане просить суд поновити строк звернення до адміністративного суду в частині оскарження податкового повідомлення-рішення ГУ ДПС у Львівській області від 01 травня 2023 року № 1-1304; податкового повідомлення-рішення ГУ ДПС у Львівській області від 01 травня 2023 року № 1-1304; податкового повідомлення-рішення ГУ ДПС у Львівській області від 01 травня 2023 року № 1-1304; податкового повідомлення-рішення ГУ ДПС у Львівській області від 01 травня 2023 року № 1-1304.

Аналогічні доводи щодо строку звернення до суду з позовом про оскарження податкових повідомлень-рішень ГУ ДПС у Львівській області від 01 травня 2023 року №№ 1-1304, 1-1304, 1-1304, 1-1304 та клопотання про його поновлення наведені позивачем й у позовній заяві.

Так, позивач вказує, зокрема, що не міг навіть припускати, що відповідач буде виставляти йому податкові повідомлення-рішення щодо нежитлових приміщень до того моменту, поки безпосередньо не ознайомився з виставленими податковими повідомленнями-рішеннями через свій електронний кабінет платника податків у жовтні 2024 року.

З огляду на таке твердження позивача суд своєю ухвалою від 02 лютого 2025 року витребував у відповідача, зокрема докази наявності або відсутності у позивача електронного кабінету платника податків.

На виконання вимог цієї ухвали відповідач подав до суду клопотання від 17 лютого 2026 року, у якому вказав, що за інформацією, наявною у Головного управління ДПС у Львівській області, відомості про створення та використання ОСОБА_1 електронного кабінету платника податків відсутні.

Отже, в матеріалах справи відсутні відомості щодо наявності у позивача електронного кабінету платника податків, однак саме з його наявністю позивач пов`язує свою обізнаність зі спірними податковими повідомленнями-рішеннями, винесеними 01 травня 2023 року, а відтак й обґрунтовує (у сукупності з іншими доводами) строк звернення до суду з позовом про їх оскарження.

У аспекті цього суд відзначає, що визначені процесуальним законом строки, про які зазначено вище, це той орієнтовний період часу, протягом якого позивач мав би проявити інтерес стосовно свого позову, якщо він дійсно зацікавлений у тому, щоб провадження у справі було відкрито, а спір вирішено. З іншого боку строк звернення до суду є своєрідним бар`єром, який повинен запобігати зловживанню правами і сприяти правовій визначеності правовідносин.

Реалізувати своє право на захист в порядку адміністративного судочинства потрібно вчасно, а поновити пропущений строк звернення до суду суд може лише якщо для цього є поважні і об`єктивні причини.

Поважними причинами пропуску строку звернення до суду відповідно до вимог КАС України визнаються обставини, які є об`єктивно непереборними та не залежать від волевиявлення сторони і пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення сторонами у справі процесуальних дій.

Отже, суд може поновити процесуальні строки, встановлені нормами КАС України, за умови, що причини їх пропуску є поважними, та підтверджені належними й допустимими доказами.

Водночас обов`язок подання доказів поважності причин пропуску строку звернення з позовом до суду на підставі вимог статті 77 КАС України покладається на заінтересовану особу, яка звертається з відповідним клопотанням до суду.

Утім, стверджуючи, що строк звернення до суду з позовом про оскарження податкових повідомлень-рішень ГУ ДПС у Львівській області від 01 травня 2023 року №№ 1-1304, 1-1304, 1-1304, 1-1304 пропущений з поважних причин, позивач на виконання вимог частини шостої статті 161 КАС України не подав до суду усіх тих доказів, якими він обґрунтовує поважність його пропуску, а саме доказів наявності у нього електронного кабінету платника податків.

Відповідно до частини тринадцятої статті 171 КАС України суддя, встановивши після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 160, 161 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

За наведених обставин позивачу необхідно подати до суду докази наявності у нього електронного кабінету платника податків (зокрема це може бути знімок екрану комп`ютера чи мобільного засобу, який відображає відповідні відомості тощо), у зв`язку з чим відповідно до частини тринадцятої статті 171 КАС України позовну заяву належить залишити без руху після відкриття провадження у справі.

Керуючись ст.ст. 160, 161, 169, 171, 248, 256, 294 КАС України, суддя

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Львівській області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень залишити без руху після відкриття провадження у справі.

Особі, що звернулася із позовною заявою, встановити в п`ятиденний строк з дня вручення цієї ухвали усунути недоліки, у спосіб подання до суду:

- доказів наявності у позивача електронного кабінету платника податків (зокрема знімка екрану комп`ютера чи мобільного засобу, який відображає відповідні відомості тощо).

Роз`яснити позивачу, що відповідно до частини п`ятнадцятої статті 171 КАС України якщо він не усуне недоліків позовної заяви у строк, встановлений судом, позовну заяву буде залишено без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Ухвала в апеляційному порядку окремо не оскаржується.

Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Повний текст ухвали складено 19 лютого 2026 року.

Суддя Клименко О.М.