Справа № 160/31306/25
Суддя: Кальник Віталій Валерійович
Дата ухвалення: 2026-02-18 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Кальника В.В., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження справу за адміністративним позовом Державного підприємства «Східний гірничо-збагачувальний комбінат» до Східного офісу Держаудитслужби, третя особа: Приватне підприємство «СВІТЕКС» про визнання протиправним та скасування висновку про результати моніторингу процедури закупівлі, -
29 жовтня 2025 року Державне підприємство «Східний гірничо-збагачувальний комбінат» звернулось до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовом до Державної аудиторської служби України, в якому позивач просить суд:
- визнати протиправним та скасувати висновок Державної аудиторської служби України про результати моніторингу процедури закупівлі від 22.10.2025 № UA-2025-09-03-008957-a.
В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що виявлені під час моніторингу порушення (щодо кваліфікації працівників ПП «СВІТЕКС»: Місюри О.Л. та ОСОБА_1 ) не відповідають дійсності та мають формальний характер. Інформація про технічні та якісні характеристики предмета закупівлі та необхідні документи, які вимагались тендерною документацією, були надані учасником процедури в його тендерній пропозиції. Вимога про усунення виявлених невідповідностей була виконана ПП "СВІТЕКС " у встановлений термін. А вимога про припинення зобов`язань за договором, на думку позивача, є непропорційною та такою, що не має чітко визначеного законом механізму реалізації.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 03.11.2025 року відкрито провадження у справі, розгляд справи постановлено здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження. Також, даною ухвалою до участі у справі у якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні позивача, залучено Приватне підприємство «СВІТЕКС».
12.11.2025 до суду надійшов відзив від Державної аудиторської служби України, в якому зазначено, що Державна аудиторська служба України не проводила моніторингу процедури закупівлі № UA-2025-09-03-008957-a та відповідно не складала оскаржуваного висновку за йгого результатами. Зазначений моніторинг був проведений Східним офісом Держаудитслужби.
03.12.2025 до суду від Державного підприємства "Східний гірничо-збагачувальний комбінат" надійшло клопотання про заміну неналежного відповідача.
23.12.2025 до суду від Східного офісу Держаудитслужби надійшов відзив, в якому зазначено, що під час проведення моніторингу процедури закупівлі відповідачем за результатами аналізу питання розгляду тендерної пропозиції третьої особи - ПП «СВІТЕКС» було встановлено порушення п. 43 Особливостей в частині неправомірного розміщення Замовником в електронній системі закупівель повідомлення з вимогою до ПП «СВІТЕКС» про надання сканкопії документів (посвідчень/свідоцтв/дипломів тощо), які підтверджують кваліфікацію за професіями відповідного фаху, зокрема, на працівників: ОСОБА_2 прохідник та ОСОБА_1 підривник, - як не усунення невідповідності у поданій ним інформації у складі тендерної пропозиції, та, як наслідок, порушення Замовником підпункту 2 пункту 44 Особливостей, а саме: невідхилення тендерної пропозиції із зазначенням аргументації в електронній системі закупівель у разі, коли тендерна пропозиція не відповідає умовам технічної спеціфікації та іншим вимогам щодо предмета закупівлі тендерної документації, що, в свою чергу, призвело до подальшого визначення ПП «СВІТЕКС» переможцем процедури закупівлі та кладення з ним договору про закупівлю, за відсутності його тендерної пропозиції вимогам тендерної документації.
Також, відповідачем зауважено, що на виконання пункту 5 частини 7 статті 8 Закону України "Про публічні закупівлі" №922, Східним офісом Держаудитслужби позивачу було вказано спосіб усунення виявленого порушення з урахуванням осбставин справи та характеру встановленого порушення.
Окремо зазначено, що позивач не позбавлений можливості вжити інших заходів, які можуть бути більш ефективними задля усунення порушення. зауважено, що у Висновку відповідачем не встановлено підстави для відміни торгів та не зобов`язано позивача вчинити такі дії.
Відповідач вважає, що припинення зобовязань за договором, який укладено внаслідок допущених порушень вимог Закону №922 та Особливостей №1178, спрямоване саме на усунення порушень, що були допущені позивачем та є пропорційним останнім.
Отже, на думку відповідача, Винсовок є таким, що винесений на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Від третьої особи пояснень щодо предмету позову не надійшло.
Дослідивши докази, наявні в матеріалах справи, з`ясувавши фактичні обставини справи, на яких ґрунтується адміністративний позов, оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до наступних висновків.
Судом встановлено та матеріалами справи підтверджено, що за результатами проведення відповідачем моніторингу процедури закупівлі № UA-2025-09-03-008957-a (Інформація про предмет закупівлі: послуги з проведення гірничих робіт в підземних умовах Центрального родовища Інгульської шахти ДП "СхідГЗК", 13501698 UAH, 99999999-9, ДК021, 1, послуга) складено Висновок, у п. 2 констатуючої частини якого встановлено, що: за результатами аналізу питання щодо розгляду тендерної пропозиції ПП «СВІТЕКС» встановлено порушення вимог пункту 43 та підпункту 2 пункту 44 Особливостей (Постанова КМУ від 12.10.2022 № 1178 «Про затвердження особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених ЗУ «Про публічні закупівлі»).
За результатом аналізу питань: визначення предмета закупівлі, відображення закупівлі у річному плані, відповідності оголошення про проведення відкритих торгів з особливостями законодавству, оприлюднення інформації про закупівлю, відповідності вимог тендерної документації вимогам законодавства, своєчасності укладання договору про закупівлю, його оприлюднення, відповідності умов договору умовам тендерної пропозиції переможця, своєчасності надання інформації та документів у випадках, передбачених Законом порушень не встановлено.
У констатуючій частині Висновку зазначено про відсутність сканкопії посвідчень про присвоєння кваліфікації зокрема, на працівників: ОСОБА_2 прохідник та ОСОБА_1 підривник, що не відповідає вимозі, визначеній у Додатку 3 до тендерної документації Замовника. На порушення вимоги підпункту 2 п. 44 Особливостей, Замовник не відхилив тендерну пропозицію учасника закупівлі ПП «СВІТЕКС» та уклав договір про закупівлю послуг від 29.09.2025 №615/02/553 ВО на суму 13 501 697,40 грн з ПДВ.
На запит Східного офісу Держаудитслужби, який оприлюднено через електронну систему закупівель 10.10.2025 року, щодо вищезазначеної невідповідності, Замовником опубліковані пояснення, з яких вбачається, що: «На виконання вимоги Заявника ПП "СВІТЕКС" було надано, зокрема довідку вих.№224 від 10.09.2025 (файл 224. наявність працівників відповідної квсіліфікацїї.pdf), якою підтверджено наявність працівників відповідної кваліфікації. При цьому наданими на підтвердження кваліфікації Свідоцтвом про присвоєння (підвищення) робітничої кваліфікації 9/11 від 28.02.2011 та дипломом НОМЕР_1 двох працівників не було підтверджено V кваліфікаційний розряд прохідника. Відповідно до п.43 Особливостей Замовником 12.09.2025 було розміщено повідомлення з вимогою про усунення виявленої невідповідності, яку ПП "СВІТЕКС" у відведений час було виконано (зокрема, надано сканкопію посвідчення №216 про присвоєння кваліфікації прохідника 5 розряду ОСОБА_2 - файл "Посвідчення Місюра.pdf). Кваліфікація підривника ОСОБА_1 (4 розряд) була підтверджена свідоцтвом про присвоєння (підвищення) робочої кваліфікації (у складі поданої пропозиції Учасника надано файл "удовиченко підривник.pdf).»
У зв`язку із виявленням порушень під час спірного моніторингу, на підставі статей 5 та 10 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» у п. 3 Висновку відповідач зобов`язує позивача здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень шляхом припинення зобов`язань за договором та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів.
Вважаючи висновок протиправним, позивач звернувся до суду з позовом.
Вирішуючи позовні вимоги по суті, суд виходить з наступного.
Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Закон України «Про публічні закупівлі» встановлює правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави та територіальної громади (далі Закон №922).
Відповідно до пункту 3-7 розділу Х Прикінцеві та перехідні положення Закону №922, на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування особливості здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених цим Законом, визначаються Кабінетом Міністрів України із забезпеченням захищеності таких замовників від воєнних загроз.
Постановою Кабінету Міністрів України від 12.10.2022 №1178 затверджено Особливості здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України «Про публічні закупівлі», на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування, які встановлюють порядок та умови здійснення публічних закупівель (далі - закупівлі) товарів, робіт і послуг для замовників, передбаченихЗаконом України«Про публічні закупівлі» (далі - замовники), із забезпеченням захищеності таких замовників від воєнних загроз на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування.
Відповідно до пункту 3 Особливостей здійснення публічних закупівель, замовники, що зобов`язані здійснювати публічні закупівлі товарів, робіт і послуг відповідно до Закону, проводять закупівлі з урахуванням цих особливостей та з дотриманням принципів здійснення публічних закупівель, визначених Законом.
Отже, з урахуванням аналізу положень Закону №922 та Особливостей здійснення публічних закупівель, суд зазначає, що під час здійснення публічних закупівель замовники повинні дотримуватися вимог Закону №922 та Особливостей здійснення публічних закупівель.
Відповідно до пункту 31 частини 1 статті 1 Закону №922, тендерна документація - документація щодо умов проведення тендеру, що розробляється та затверджується замовником і оприлюднюється для вільного доступу в електронній системі закупівель.
Згідно з пунктом 32 частини 1 статті 1 Закону №922, тендерна пропозиція - пропозиція щодо предмета закупівлі або його частини (лота), яку учасник процедури закупівлі подає замовнику відповідно до вимог тендерної документації.
Відповідно до ч.2 ст.22 Закону №922, у тендерній документації зазначаються такі відомості:
1) інструкція з підготовки тендерних пропозицій;
2) один або декілька кваліфікаційних критеріїв відповідно до статті 16 цього Закону, підстави, встановлені статтею 17 цього Закону, та інформація про спосіб підтвердження відповідності учасників установленим критеріям і вимогам згідно із законодавством. Замовник не вимагає документального підтвердження інформації про відповідність підставам, встановленим статтею 17 цього Закону, у разі якщо така інформація є публічною, що оприлюднена у формі відкритих даних згідно із Законом України «Про доступ до публічної інформації», та/або міститься у відкритих єдиних державних реєстрах, доступ до яких є вільним.
Для об`єднання учасників замовником зазначаються умови щодо надання інформації та способу підтвердження відповідності таких учасників установленим кваліфікаційним критеріям та підставам, встановленим статтею 17 цього Закону;
3) інформація про необхідні технічні, якісні та кількісні характеристики предмета закупівлі, у тому числі відповідну технічну специфікацію (у разі потреби - плани, креслення, малюнки чи опис предмета закупівлі). Технічні, якісні характеристики предмета закупівлі та технічні специфікації до предмета закупівлі повинні визначатися замовником з урахуванням вимог, визначених частиною четвертою статті 5 цього Закону;
4) інформація про маркування, протоколи випробувань або сертифікати, що підтверджують відповідність предмета закупівлі встановленим замовником вимогам (у разі потреби);
5) кількість товару та місце його поставки;
6) місце, де повинні бути виконані роботи чи надані послуги, їх обсяги;
7) строки поставки товарів, виконання робіт, надання послуг;
8) проект договору про закупівлю з обов`язковим зазначенням порядку змін його умов;
9) опис окремої частини або частин предмета закупівлі (лота), щодо яких можуть бути подані тендерні пропозиції, у разі якщо учасникам дозволяється подати тендерні пропозиції стосовно частини предмета закупівлі (лота). Замовник може передбачити можливість укладення одного договору про закупівлю з одним і тим самим учасником у разі визначення його переможцем за кількома лотами;
10) перелік критеріїв оцінки та методика оцінки тендерних пропозицій із зазначенням питомої ваги кожного критерію.
У разі застосування критерію оцінки вартість життєвого циклу, методика оцінки тендерних пропозицій повинна містити опис усіх складових вартісних елементів та перелік документів і інформації, які повинні надати учасники для підтвердження вартості складових елементів життєвого циклу. Замовник у разі необхідності дисконтування витрат життєвого циклу майбутніх періодів може використовувати поточну облікову ставку Національного банку України. Вартість життєвого циклу може рахуватися як сума всіх витрат життєвого циклу або сума всіх витрат життєвого циклу, поділена на розрахункову одиницю експлуатації предмета закупівлі;
11) строк дії тендерної пропозиції, протягом якого тендерні пропозиції вважаються дійсними, але не менше 90 днів із дати кінцевого строку подання тендерних пропозицій;
12) валюта, у якій повинна бути зазначена ціна тендерної пропозиції;
13) мова (мови), якою (якими) повинні бути складені тендерні пропозиції;
14) кінцевий строк подання тендерних пропозицій;
15) розмір та умови надання забезпечення тендерних пропозицій (якщо замовник вимагає його надати);
16) розмір, вид, строк та умови надання, повернення та неповернення забезпечення виконання договору про закупівлю (якщо замовник вимагає таке забезпечення надати);
17) прізвище, ім`я та по батькові, посада та електронна адреса однієї чи кількох посадових осіб замовника, уповноважених здійснювати зв`язок з учасниками;
18) вимога про зазначення учасником у тендерній пропозиції інформації (повне найменування та місцезнаходження) щодо кожного суб`єкта господарювання, якого учасник планує залучати до виконання робіт чи послуг як субпідрядника/співвиконавця в обсязі не менше 20 відсотків від вартості договору про закупівлю - у разі закупівлі робіт або послуг;
19) опис та приклади формальних (несуттєвих) помилок, допущення яких учасниками не призведе до відхилення їх тендерних пропозицій. Формальними (несуттєвими) вважаються помилки, що пов`язані з оформленням тендерної пропозиції та не впливають на зміст тендерної пропозиції, а саме - технічні помилки та описки.
Згідно з ч.3 ст.22 Закону №922, тендерна документація може містити іншу інформацію, вимоги щодо наявності якої передбачені законодавством та яку замовник вважає за необхідне включити до тендерної документації.
Так, відповідно до підпункту 3.1. пункту 3 додатку 3 до тендерної документації: визначено наступні вимоги до персоналу Виконавця: наявність посвідчень про присвоєння кваліфікації за професіями відповідного фаху (прохідник, підривник, машиніст бурової установки, електрослюсарь).
Судом встановлено, що у ході розгляду тендерної пропозиції учасника ПП «СВІТЕКС» відповідачем було встановлено невідповідності стосовно розміщення в електронній системі закупівель вимог для усунення, які визначені у пункті 3.1 таблиці Додатку №3 «Інформація про необхідні технічні, якісні та кількісні характеристики предмета закупівлі» до тендерної документації як технічні вимоги, а саме: наявність посвідчень про присвоєння кваліфікації за професіями відповідного фаху зокрема, на працівників: ОСОБА_2 - прохідник та ОСОБА_1 - підривник (підпункту 3 пункту 3.1 розділу 3 таблиці Додатку№3).
Під час розгляду справи судом встановлено, що відповідач, обґрунтовуючи правомірність спірного висновку, посилається на те, що позивач не мав права на усунення зазначеної невідповідності, а був зобов`язаний відхилити тендерну пропозицію ПП «СВІТЕКС» відповідно до положень абзацу 2 підпункту 2 пункту 44 Особливостей № 1178.
Так, відповідно положень абзацу 2 підпункту 2 пункту 44 Особливостей №1178, замовник відхиляє тендерну пропозицію із зазначенням аргументації в електронній системі закупівель у разі, коли: тендерна пропозиція: не відповідає умовам технічної специфікації та іншим вимогам щодо предмета закупівлі тендерної документації, крім невідповідності в інформації та/або документах, що може бути усунена учасником процедури закупівлі відповідно до пункту 43 цих особливостей.
Водночас, відповідно до пункту 43 Особливостей №1178, якщо замовником під час розгляду тендерної пропозиції учасника процедури закупівлі виявлено невідповідності в інформації та/або документах, що подані учасником процедури закупівлі у тендерній пропозиції та/або подання яких передбачалося тендерною документацією, він розміщує у строк, який не може бути меншим, ніж два робочі дні до закінчення строку розгляду тендерних пропозицій, повідомлення з вимогою про усунення таких невідповідностей в електронній системі закупівель.
Під невідповідністю в інформації та/або документах, що подані учасником процедури закупівлі у складі тендерної пропозиції та/або подання яких вимагається тендерною документацією, розуміється у тому числі відсутність у складі тендерної пропозиції інформації та/або документів, подання яких передбачається тендерною документацією (крім випадків відсутності забезпечення тендерної пропозиції, якщо таке забезпечення вимагалося замовником, та/або відсутності інформації (та/або документів) про технічні та якісні характеристики предмета закупівлі, що пропонується учасником процедури в його тендерній пропозиції). Невідповідністю в інформації та/або документах, які надаються учасником процедури закупівлі на виконання вимог технічної специфікації до предмета закупівлі, вважаються помилки, виправлення яких не призводить до зміни предмета закупівлі, запропонованого учасником процедури закупівлі у складі його тендерної пропозиції, найменування товару, марки, моделі тощо.
Замовник не може розміщувати щодо одного і того ж учасника процедури закупівлі більше ніж один раз повідомлення з вимогою про усунення невідповідностей в інформації та/або документах, що подані учасником процедури закупівлі у складі тендерної пропозиції, крім випадків, пов`язаних з виконанням рішення органу оскарження.
Суд зазначає, що відповідно до пункту 22 частини 1 статті 1 Закону №922, предмет закупівлі - товари, роботи чи послуги, що закуповуються замовником у межах єдиної процедури закупівлі або в межах проведення спрощеної закупівлі, щодо яких учасникам дозволяється подавати тендерні пропозиції/пропозиції або пропозиції на переговорах (у разі застосування переговорної процедури закупівлі). Предмет закупівлі визначається замовником у порядку, встановленому Уповноваженим органом, із застосуванням Єдиного закупівельного словника, затвердженого у встановленому законодавством порядку.
Судом встановлено, що предметом спірної закупівлі були: «Послуги з проведення гірничих робіт в підземних умовах Центрального родовища Інгульської шахти ДП "СхідГЗК", 13501698 UAH, 99999999-9, ДК021, 1, послуга».
Відповідно до п.33 ч.1 ст.1 Закону №922, технічна специфікація до предмета закупівлі - встановлена замовником сукупність технічних умов, що визначають характеристики товару (товарів), послуги (послуг) або необхідні для виконання робіт щодо об`єкта будівництва, що можуть включати показники впливу на довкілля й клімат, особливості проектування (у тому числі щодо придатності для осіб із обмеженими фізичними можливостями), відповідності, продуктивності, ресурсоефективності, безпечності, процедури забезпечення якості, вимоги щодо найменування продукції, під яким вона продається, термінологію, символи, методику випробувань і тестування, вимоги до пакування, маркування й етикетування, інструкції для користувачів, технологічні процеси й технології виробництва на будь-яких етапах життєвого циклу робіт, товару чи послуги.
Згідно з ч.1 ст.23 Закону №922, технічна специфікація повинна містити опис усіх необхідних характеристик товарів, робіт або послуг, що закуповуються, у тому числі їх технічні, функціональні та якісні характеристики. Характеристики товарів, робіт або послуг можуть містити опис конкретного технологічного процесу або технології виробництва чи порядку постачання товару (товарів), виконання необхідних робіт, надання послуги (послуг).
У технічних специфікаціях може зазначатися інформація про передачу прав інтелектуальної власності на предмет закупівлі.
Суд зазначає, що з огляду на предмет закупівлі - послуги з проведення гірничих робіт у підземних умовах Центрального родовища Інгульської шахти ДП «СхідГЗК», - технічною специфікацією до такого предмета закупівлі є саме технічні вимоги, що висуваються до процесу проведення гірничих робіт із розробки родовища, а не до персоналу.
Водночас, суд вважає, що вимога щодо кваліфікації персоналу, зокрема наявність посвідчень про присвоєння кваліфікації за професіями відповідного фаху, не є безпосередньо технічними, якісними або кількісними характеристиками предмета закупівлі, а стосуються саме професійної компетентності фахівця, що залучається до надання послуг.
Дана умова визначає спроможність надавати послугу (у розрізі персоналу), а не як технічна характеристика предмета закупівлі.
За таких обставин, суд дійшов висновку, що позивач не зобов`язаний був одразу відхиляти тендерну пропозицію ПП «СВІТЕКС» відповідно до вимог підпункту 2 п.44 Особливостей №1178, а тому правомірно запропонував учаснику усунути недоліки у поданих документах та уклав договір про закупівлю послуг.
Також, надаючи оцінку обґрунтованості оскарженого висновку, суд враховує, що захід реагування у вигляді зобов`язання розірвати укладений договір, що є виконаним, є виключним заходом, обрання якого є можливим у разі, якщо виявлені порушення реально створюють загрозу корупційним діям і зловживанням.
Суд вважає, що встановлені відповідачем порушення, носять виключно формальний характер, оскільки не пов`язані із неможливістю забезпечення ефективного та прозорого здійснення закупівель, створення конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, запобігання проявам корупції у цій сфері, розвитком добросовісної конкуренції.
Суд відмічає, що втручання органу державного фінансового контролю в публічні закупівлі є виправданим виключно у разі, якщо виявлене порушення має негативний вплив для бюджету (зайве витрачання бюджетних коштів). Однак у висновку про результати моніторингу закупівлі не йдеться про неефективне, незаконне, нецільове використання бюджетних коштів, що не узгоджується із вимогою відповідача про розірвання укладеного за результатами проведеного тендеру договору.
Крім того, суд повторно зазначає, що згідно з оспорюваного висновку відповідач зобов`язав позивача здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень шляхом припинення зобов`язань за договором та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів.
Разом з тим, в постанові від 04 травня 2023 року (справа № 160/5890/22) Верховний Суд вказав, що визначення способу усунення виявлених порушень «шляхом припинення зобов`язань за договором, в тому числі із застосуванням відповідних наслідків недійсності/нікчемності договору» не вирішує питання обґрунтованості та вмотивованості спірного висновку як акту індивідуальної дії, оскільки, зокрема, главою 50 ЦК України передбачено більше десяти способів припинення зобов`язання, серед яких, і припинення зобов`язання виконанням.
Аналіз нормативних підстав недійсності правочинів та її наслідків дає можливість дійти висновку, що метою інституту недійсності правочину є повне скасування правочину як юридичного факту, а його застосування має приводити до відновлення стану, який існував до укладення правочину, який суперечить законодавству. Наслідком визнання правочину недійсним є недійсність зобов`язання, породженого таким правочином. У разі припинення договору з підстав, не пов`язаних з його недійсністю (виконання чи розірвання), припиняються зобов`язання за цим договором.
Вимога контролюючого органу про усунення виявлених порушень законодавства повинна містити чіткі, конкретні і зрозумілі, приписи на адресу підконтрольного суб`єкту (об`єкту контролю, його посадових осіб), які є обов`язковими до виконання останнім, недотримання вказаних вимог спричинює юридичну невизначеність, що не є прийнятним.
Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що «вимога» відповідача про зобов`язання позивача вжити заходів щодо припинення зобов`язань по договору відповідно до вимог чинного законодавства за результатами проведеного тендеру з формальних причин не спрямована на досягнення легітимної мети та не є співмірною з нею, оскільки суть "виявлених порушень" не призводить до порушення бюджетних інтересів.
Оскільки оспорюваний висновок за результатами проведеного моніторингу процедури закупівлі встановлює для позивача певні обов`язки, такий висновок є актом індивідуальної дії, що приймається Держаудитслужбою в межах наданих їй повноважень та на виконання покладених на неї завдань, а тому має бути перевірений судом на відповідність пунктів 1, 3 частини другої статті 2 КАС України.
Відповідно до пунктів 1, 3 частини другої статті 2 КАС України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії).
Загальними вимогами, які висуваються до актів індивідуальної дії, як акту правозастосування, є його обґрунтованість та вмотивованість, тобто наведення суб`єктом владних повноважень конкретних підстав його прийняття (фактичних і юридичних), а також переконливих і зрозумілих мотивів його прийняття.
Суд вказує, що зобов`язальний характер вимоги щодо усунення правопорушення свідчить про встановлення цього порушення, так і визначення імперативного обов`язкового способу його усунення.
При цьому, можливість усунення виявлених порушень прямо залежить від чіткого визначення суб`єктом владних повноважень конкретного заходу (варіанту поведінки), яких слід вжити уповноваженій особі замовника для усунення порушень.
Визначення контролюючим органом такого способу усунення виявлених порушень як «припинення зобов`язань за договором» не вирішує питання обґрунтованості та вмотивованості акту індивідуальної дії, оскільки, підстави припинення зобов`язань врегульовані главою 50 Цивільного кодексу України.
У свою чергу, питання щодо розірвання договору визначені статтею 651 ЦК України, згідно з якою розірвання договору допускається лише за згодою сторін, якщо інше не встановлено договором або законом. Договір може бути розірвано за рішенням суду на вимогу однієї зі сторін у разі істотного порушення договору другою стороною та в інших випадках, встановлених договором або законом. Істотним є таке порушення стороною договору, коли внаслідок завданої цим шкоди друга сторона значною мірою позбавляється того, на що вона розраховувала при укладенні договору.
Відповідачем не встановлено, що виявлене, на його думку, порушення є істотним та є підставою для припинення зобов`язань за договором та застосування наслідків недійсності/нікчемності договору.
Крім того, усунення виявлених під час проведення моніторингу закупівлі порушень у запропонований в оскаржуваному висновку спосіб призведе до порушення прав та інтересів сторін укладеного договору та матиме негативні наслідки для репутації третіх осіб, що є непропорційним у співвідношенні з виявленим недоліком та стверджуваними порушеннями.
У Рішенні від 25 січня 2012 року № 3-рп/2012 (справа № 1-11/2012) Конституційний Суд України зазначив, що одним із елементів верховенства права є принцип пропорційності, який означає, зокрема, що заходи, передбачені в нормативно-правових актах, повинні спрямовуватися на досягнення легітимної мети та мають бути співмірними з нею.
Додержання принципу пропорційності означає необхідність дотримання балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване відповідне рішення.
Відтак, зобов`язавши позивача вжити заходів щодо припинення зобов`язань за договором договору, укладеного за результатами проведеної процедури закупівлі, відповідач порушив принцип пропорційності, а відтак, не був спрямований на досягнення легітимної мети.
З огляду на викладене вище, суд дійшов висновку про невідповідність оскаржуваного висновку Східного офісу Держаудитслужби від 22.10.2025 про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2025-09-03-008957-a, як акту індивідуальної дії, критеріям обґрунтованості та вмотивованості, що є підставою для визнання його протиправним та таким, що підлягає скасуванню.
Відповідно до ч.1 ст.77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна, довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
Частиною 2 ст.77 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.
За таких обставин, беручи до уваги всі надані сторонами докази в їх сукупності, суд дійшов висновку про задоволення позовних вимог.
Відповідно до частини 1 статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.
Керуючись ст.ст. 72-77, 139, 242-246, 250, 255, 257, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
Адміністративний позов Державного підприємства «Східний гірничо-збагачувальний комбінат» до Східного офісу Держаудитслужби, третя особа: Приватне підприємство «СВІТЕКС» про визнання протиправним та скасування висновку про результати моніторингу процедури закупівлі - задовольнити.
Визнати протиправним та скасувати висновок Східного офісу Держаудитслужби про результати моніторингу процедури закупівлі від 22.10.2025 № UA-2025-09-03-008957-a.
Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Східного офісу Держаудитслужби на користь Державного підприємства «Східний гірничо-збагачувальний комбінат» понесені судові витрати зі сплати судового збору в сумі 2422,40 грн.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя В.В. Кальник