Справа № 460/2350/26
Суддя: Н.О. Дорошенко
Дата ухвалення: 2026-02-20 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

РІВНЕНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про відмову у забезпеченні позову

20 лютого 2026 року м. РівнеСправа №460/2350/26

Рівненський окружний адміністративний суд у складі судді Н.О. Дорошенко, розглянувши в порядку письмового провадження заяву адвоката Ярмольчука Віталія Сергійовича про забезпечення адміністративного позову

ОСОБА_1
доІНФОРМАЦІЯ_1 , Військової частини НОМЕР_1
про визнання наказів протиправними, зобов`язання вчинення певних дій,
В С Т А Н О В И В :

У провадженні Рівненського окружного адміністративного суду перебуває справа за позовом ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 , Військової частини НОМЕР_2 , у якому позивач просить суд:

визнати протиправними та скасувати накази:

- начальника ІНФОРМАЦІЯ_1 «Про призов на військову службу під час мобілізації» в частині призову та направлення для проходження військової служби позивача;

- командира Військової частини НОМЕР_2 (по стройовій частині) в частині зарахування до списків особового складу Військової частини НОМЕР_2 позивача;

зобов`язати Військову частину НОМЕР_2 виключити солдата ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , зі списків особового складу Військової частини НОМЕР_2 .

Справа розглядається за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

19.02.2026 адвокат Ярмольчук Віталій Сергійович, який діє в інтересах ОСОБА_1 на підставі ордеру на надання правничої (правової) допомоги від 09.02.2026 серії ВК №1048141, подав заяву про забезпечення позову, в якій просить зупинити дію наказу начальника НОМЕР_3 прикордонного загону Державної прикордонної служби України від 07.02.2026 №167-ОС По особовому складу в частині зарахування у списки особового складу та на всі види забезпечення молодшого сержанта запасу ОСОБА_1 , який призваний на військову службу за призовом під час мобілізації на особливий період ІНФОРМАЦІЯ_3 з 07.02.2026, до моменту набрання законної сили судовим рішенням в цій адміністративній справі.

Зазначив, що позивач має право на відстрочку/бронювання, не підлягає призову на військову службу під час мобілізації. Таким чином, якщо заявника буде призвано на військову службу під час мобілізації, в особливий період, він набуде нового юридичного статусу військовослужбовця, що унеможливить реалізацію права на продовження відстрочки, а також унеможливить виконання рішення суду, якщо його буде ухвалено на користь заявника, оскільки надання/продовження відстрочки/бронювання від призову на військову службу під час мобілізації особі, яка вже є військовослужбовцем, є неможливим. З огляду на викладене, вважає наявними правові та фактичні підстави для застосування заходів забезпечення позову, адже невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних його прав, за захистом яких він звернувся до суду.

Заява про забезпечення позову розглянута судом в порядку ст. 154 КАС України без повідомлення учасників справи.

Відповідно до ч. 2 ст. 150 КАС України забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо:

1) невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду; або

2) очевидними є ознаки протиправності рішення, дії чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень, та порушення прав, свобод або інтересів особи, яка звернулася до суду, таким рішенням, дією або бездіяльністю.

Згідно з ч. 4 ст. 150 КАС України подання позову, а також відкриття провадження в адміністративній справі не зупиняють дію оскаржуваного рішення суб`єкта владних повноважень, якщо суд не застосував відповідні заходи забезпечення позову.

Отже підставами для вжиття заходів забезпечення позову можуть стати такі обставини: 1) очевидними є ознаки протиправності рішення, дії чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень; 2) очевидними є ознаки порушення прав, свобод або інтересів особи, яка звернулася до суду, таким рішенням, дією або бездіяльністю; 3) невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду; 4) невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити ефективний захист; 5) невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Наведений перелік підстав забезпечення позову є вичерпним. При цьому, кожна з наведених обставин є самостійною.

Метою забезпечення позову є вжиття судом заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій з боку відповідача, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на користь позивача, в тому числі з метою запобігання потенційним труднощам у подальшому виконанні такого рішення.

Згідно з позицією Європейського суду з прав людини заходи забезпечення (тимчасові заборони), які вживає суд у процесі вирішення спору, повинні відповідати закону, враховувати суспільні (загальні) інтереси та пропорційність між використаними засобами та метою, яку прагне суд досягнути (див., наприклад, Dzinic v. Croatia (Джиніч проти Хорватії) , № 38359/13, п.п. 61-62 та Karahasanoglu v. Turkey (Карагасаноглу проти Туреччини) (заяви № 21392/08 та 2 інші заяви, п.п. 144-153)).

Тобто, інститут забезпечення адміністративного позову є однією з гарантій захисту прав, свобод та законних інтересів фізичних осіб - позивачів та юридичних в адміністративному процесі та механізмом, який покликаний гарантувати, у суворій відповідності до закону та за наявності безумовних фактичних підстав, (1) виконання майбутнього рішення суду або/та (2) ефективний захист позивача, який неможливий без негайного втручання суду.

Заходи забезпечення позову мають бути вжиті лише в межах позовних вимог, бути адекватними та співмірними з позовними вимогами, зокрема, спроможність такого заходу забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову, перевірити імовірність утруднення виконання або невиконання рішення суду в разі невжиття таких заходів, а також мотивувати неможливість порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками цього судового процесу.

Співмірність передбачає співвідношення негативних наслідків від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати в результаті невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії.

Адекватність заходу забезпечення позову, що застосовується судом, визначається його відповідністю вимогам, на забезпечення яких він вживається. Оцінка такої відповідності здійснюється судом, зокрема, з урахуванням співвідношення права (інтересу), про захист яких просить заявник, з майновими наслідками заборони відповідачеві вчиняти певні дії.

Вказані висновки узгоджуються із позицією Верховного Суду, висловленою у постановах, від 05.03.2019 у справі №826/16911/18, від 25.04.2019 у справі №826/10936/18, від 26.04.2019 у справі №826/16334/18, від 26.06.2019 у справі №826/13396/18, від 30.09.2019 у справі №420/5553/18, від 30.09.2019 у справі №640/868/19, від 30.09.2019 у справі №1840/3517/18, від 20.05.2021 у справі №640/29749/20, від 11.01.2022 у справі №640/18852/21, від 05.07.2022 у справі №380/13491/21, від 28.07.2022 у справі №640/31850/20, від 16.08.2022 у справі №640/35685/21 та від 26.10.2022 у справі №640/30483/21.

Отже, при вирішенні питання про забезпечення позову суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням такого: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками даного судового процесу.

З долучених до позовної заяви документів суд встановив, що ОСОБА_1 є батьком ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , який є особою з інвалідністю ІІ групи з дитинства, що підтверджується свідоцтвом про народження та довідкою МСЕК.

Вважаючи, що призов позивача на військову службу здійснено неправомірно, позивач просить суд застосувати заходи забезпечення позову шляхом зупинення дії наказу начальника НОМЕР_3 прикордонного загону Державної прикордонної служби України від 07.02.2026 №167-ОС По особовому складу в частині зарахування у списки особового складу та на всі види забезпечення молодшого сержанта запасу ОСОБА_1 .

Частиною першою статті 151 КАС України визначено, що позов може бути забезпечено, зокрема, зупиненням дії індивідуального акта або нормативно-правового акта (п. 1).

Разом з тим, пунктом 10 частини третьої статті 151 КАС України встановлено, що не допускається забезпечення позову шляхом зупинення наказу або розпорядження командира (начальника), відданого військовослужбовцю в умовах воєнного стану чи в бойовій обстановці.

У зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України від 12.05.2015 № 389-VIII Про правовий режим воєнного стану, Указом Президента України Про введення воєнного стану в Україні №64/2022 від 24.02.2022, затвердженим Законом України Про затвердження Указу Президента України Про введення воєнного стану в Україні №2102-IX від 24.02.2022, введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб. В подальшому строк дії воєнного стану продовжувався, воєнний стан діє і на даний час.

Відтак, заява позивача про забезпечення позову шляхом зупинення дії наказу начальника НОМЕР_3 прикордонного загону Державної прикордонної служби України від 07.02.2026 №167-ОС від 07.02.2026 №167-ОС задоволенню не підлягає.

Також суд зазначає, що позивач жодними доказами не підтвердив ні існування обставин, з якими він пов`язує порушення своїх прав та законних інтересів внаслідок призову на військову службу, ні існування очевидної небезпеки заподіяння шкоди правам, свободам та інтересам позивача до ухвалення рішення в адміністративній справі, або що їх захист та відновлення стане неможливим у майбутньому. Такі документи ні до позову, ні до заяви про забезпечення позову не долучені.

Крім цього, в заяві про забезпечення позову позивач вказує, що долучає копію відповіді ІНФОРМАЦІЯ_1 , до якої приєднано копію наказу від 07.02.2026 №167-ОС, однак такі документи в матеріалах судової справи також відсутні.

Більше того, заявник не навів достатніх аргументів існування ризиків настання для нього негативних наслідків в результаті невжиття судом запропонованих заходів забезпечення позову.

З огляду на викладене, суд вважає відсутніми визначені законом підстави для забезпечення позову у цій судовій справі. Тому в задоволенні заяви про вжиття заходів забезпечення позову слід відмовити.

Керуючись статтями 150-151, 154, 241, 256, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

У Х В А Л И В :

В задоволенні заяви адвоката Ярмольчука Віталія Сергійовича, який діє в інтересах ОСОБА_1 , про вжиття заходів забезпечення позову у справі №460/2350/26 відмовити повністю.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення (підписання суддею).

Ухвала може бути оскаржена протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення до Восьмого апеляційного адміністративного суду через Рівненський окружний адміністративний суд.

Повну ухвалу суду складено 20 лютого 2026 року.

Суддя Н.О. Дорошенко