Справа № 460/2849/26
Суддя: У.М. Нор
Дата ухвалення: 2026-02-20 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

РІВНЕНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

20 лютого 2026 року м. Рівне№460/2849/26

Рівненський окружний адміністративний суд в особі судді Нор У.М., перевіривши виконання вимог статті 160, 161 Кодексу адміністративного судочинства України за позовною заявою

ОСОБА_1

до Військової частини НОМЕР_1

про визнання дій протиправними, зобов`язання вчинення певних дій,-

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 (далі - позивач) звернувся з позовом до Гарнізонно військово-лікарської комісії Військової частини НОМЕР_1 (далі - відповідач) про визнання дій протиправними, зобов`язання вчинення певних дій.

Позивач просить суд:

- визнати протиправними дії Гарнізонної військово-лікарської комісії Військової частини НОМЕР_1 щодо незазначення у висновку ВЛК, оформленого довідкою від 14.07.2023 №7185 причинного зв`язку захворювань, а саме: Гіпертонічна хвороба другої стадії ступінь 3 за рівнем АТ, ризик 4. Гіпертензивне серце. ІХС стенокардія напруги стабільна ФК ІІ. Коронарографія 07.07.2022. Аортокардіосклероз. Екстрасистолічна аритмія. Недостатність МК. ТК мінімальна. СН І із збереженою систолічною функцією ЛІІІ. Цереброваскулярна хвороба. Дисциркуляторна енцефалопатія першої стадії з незначним порушенням функції ЦНС. S подібний сколіоз 1 стадії грудного, поперекового відділів хребта, остеохондроз грудного, поперекового відділів хребта ускладнений протрузіями міжхребцевих дисків Th7-Th8, Th8-Th9, L3-L4, L4-L5, L5-S1 3 больовим синдромом при фізичному навантаженні з помірним порушенням стато динамічної функції хребта. Хронічний попереково крижовий радикуліт з ураженням L4 - L 5-S1 корінців справа з помірним порушенням функції правої нижньої кінцівки, а саме як "Захворювання, ТАК, пов`язане із захистом Батьківщини";

- зобов`язати Гарнізонну військово-лікарську комісію Військової частини НОМЕР_1 внести зміни у визначення причинного зв`язку захворювань у висновку військово-лікарської комісії оформленого довідкою від 14.07.2023 № 7185, а саме: Гіпертонічна хвороба другої стадії ступінь 3 за рівнем АТ, ризик 4. Гіпертензивне серце. ІХС стенокардія напруги стабільна ФК ІІ. Коронарографія 07.07.2022. Аортокардіосклероз. Екстрасистолічна аритмія. Недостатність МК. ТК мінімальна. СН І із збереженою систолічною функцією ЛІІІ. Цереброваскулярна хвороба. Дисциркуляторна енцефалопатія першої стадії з незначним порушенням функції ЦНС. S подібний сколіоз 1 стадії грудного, поперекового відділів хребта, остеохондроз грудного, поперекового відділів хребта ускладнений протрузіями міжхребцевих дисків Th7-Th8, Th8-Th9, L3-L4, L4-L5, L5-S1 3 больовим синдромом при фізичному навантаженні з помірним порушенням статодинамічної функції хребта. Хронічний попереково крижовий радикуліт з ураженням L4 - L 5-S1 корінців справа з помірним порушенням функції правої нижньої кінцівки, шляхом зазначення як вірного "Захворювання, ТАК, пов`язане із захистом Батьківщини".

Позовна заява містить клопотання про поновлення пропущеного строку звернення до суду, обґрунтоване тим, що позивач проходить військову службу та перебуває на передовій, виконує бойові завдання, що унеможливило звернення з позовною заявою у встановлений строк.

Відповідно до пункту 3 частини першої статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі -КАС України), суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, зокрема, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Пунктом 5 частини 1 статті 171 КАС України передбачено, що суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, зокрема, чи позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).

Згідно ч.1 ст.122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Частиною 2 статті 122 КАС України визначено, що для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Таким чином, за змістом наведеної вище процесуальної норми законодавець виходить не тільки з безпосередньої обізнаності особи про факти порушення її прав, а й об`єктивної можливості цієї особи знати про ці факти.

Строк звернення до адміністративного суду це проміжок часу після виникнення спору у публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів. При цьому перебіг такого строку починається з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

При цьому право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав (рішення Європейського суду з прав людини у справах «Стаббігс на інші протии Великобританії», «Девеер протии Бельгії»).

Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях наполягає на тому, що процесуальні строки (строки позовної давності) є обов`язковим для дотримання. Правила регулювання строків для подання скарги, безумовно, мають на меті забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності. Зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці правила будуть застосовані (справа «Перез де Рада Каванілес проти Іспанії»). Реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух.

Встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених КАС України певних процесуальних дій. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Поважними причинами пропуску строку звернення до суду можуть бути визнані лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій, які повинні бути підтверджені належними доказами.

Верховний Суд у своїй ухвалі від 15.02.2018 по справі №800/499/17 зазначив, що строки мають суттєве значення в правовому регулюванні суспільних відносин. З ними пов`язані початок і закінчення дії правової норми матеріального права, вони вказують на своєчасне здійснення прав і обов`язків, визначають момент настання чи припинення виконання будь-якої процесуальної дії. Можливість захисту прав та інтересів у багатьох випадках залежить від дотримання строків, встановлених законом для звернення за захистом прав та інтересів, розглядом і вирішенням адміністративних справ, оскарженням і переглядом постанов, інших актів у адміністративних справах. Зазначені строки дисциплінують суб`єктів адміністративного судочинства, роблять процес динамічним і прогнозованим. Без наявності строків на ту чи іншу процесуальну дію або без їх дотримання в адміністративному судочинстві виникнуть порушення прав сторін - учасників адміністративного процесу. Недотримання встановлених законом строків тягне чітко визначені юридичні наслідки

Законодавче обмеження строку, протягом якого особа може звернутися до суду, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах.

Строки звернення до адміністративного суду з позовом, апеляційною чи касаційною скаргами обмежують час, протягом якого такі правовідносини вважаються спірними. Після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними (постанови Верховного Суду від 18.02.2022 у справі №380/893/20, від 04.07.2023 у справі №620/4707/22 та від 27.03.2024 у справі №380/1105/23).

Отже, обмеження строку на звернення до адміністративного суду не впливає на зміст та обсяг конституційного права на судовий захист і доступ до правосуддя; такі обмеження направлені на досягнення юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Чітко визначені та однакові для всіх учасників справи строки звернення до суду, здійснення інших процесуальних дій є гарантією забезпечення рівності сторін та інших учасників справи.

Предметом позову у цій справі є, зокрема, вимога позивача про внести зміни у визначення причинного зв`язку захворювань у висновку військово-лікарської комісії оформленого довідкою від 14.07.2023 № 7185.

Також суд додаткова зазначає, що відповідно до КП "Діловодство спеціалізованого суду" 11.07.2025 позивачем подано позовну заяву до Гарнізонно військово-лікарської комісії Військової частини НОМЕР_1 про визнання дій протиправними, зобов`язання вчинення певних дій та визначено номер справи №460/11768/25. Однак 29.12.2025 представником позивача подано клопотання про залешення позовної заяви без розгляду.

Таким чином суд зазначає, що з 11.07.2025 позивач знав про порушення своїх прав.

Однак представник позивача звернувся до суду лише 16.02.2026, через систему "Електронний суд", тобто з пропуском шестимісячного строку передбаченого статтею 122 КАС України.

Згідно з ч.ч.1, 2 ст.123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Суд враховує, що поважними причинами пропуску такого строку можуть бути визнані лише ті обставини, які були об`єктивно непереборними, тобто не залежали від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені відповідними та належними доказами.

Відповідно до ч.1 ст.169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

З огляду на наведене, позовну заяву слід залишити без руху.

Позивачу слід усунути недоліки позовної заяви шляхом подання до суду заяви про поновлення пропущеного строку звернення до суду із зазначенням підстав для його поновлення, а також доказів поважності причин його пропуску.

Керуючись статтею 169 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_1 про визнання дій протиправними, зобов`язання вчинення певних дій залишити без руху.

Встановити позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви тривалістю не більше 10 днів з дня вручення даної ухвали.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та окремо не оскаржується.

Суддя У.М. Нор