Справа № 380/19511/21
Суддя: Кедик Марія Василівна
Дата ухвалення: 2026-02-20 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

20 лютого 2026 року

Cуддя Львівського окружного адміністративного суду Кедик М.В., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження клопотання представника відповідача у справі за позовом ОСОБА_1 до Національної академії сухопутних військ імені гетьмана Петра Сагайдачного про визнання протиправними дій, зобов`язання вчинити дії, -

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 звернувся до Львівського окружного адміністративного суду з позовом до Національної академії сухопутних військ імені гетьмана Петра Сагайдачного про визнання протиправними дій, зобов`язання вчинити дії.

Ухвалою від 12.11.2021 суддя прийняла позовну заяву та відкрила спрощене позовне провадження в адміністративній справі, без повідомлення сторін.

Ухвалою від 24.03.2022 суд зупинив провадження у справі № 380/19511/21 за позовом ОСОБА_1 до Національної академії сухопутних військ імені гетьмана Петра Сагайдачного про визнання протиправними дій, зобов`язання вчинити дії до завершення дії воєнного стану на території України.

Ухвалою від 18.02.2026 суд поновив провадження у справі.

Представник відповідача подав клопотання про розгляд справи за правилами загального позовного провадження з повідомленням (викликом) учасників справи.

Клопотання обґрунтоване тим, що Міністерство оборони України є уповноваженим органом, який здійснює відповідні функції держави у спірних правовідносинах, а Національна академія являється бюджетною установою і утримується виключно за рахунок коштів державного бюджету України.

Частиною першою статті 12 КАС України визначено, що адміністративне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку позовного провадження (загального або спрощеного).

Згідно з ч. 2. ст. 257 КАС України за правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті, зміст якої відповідає змісту ч. 4 ст. 12 КАС України.

Відповідно до ч. 1 ст. 260 КАС України питання про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження суд вирішує в ухвалі про відкриття провадження у справі.

Відповідно до ч. 3 ст. 257 КАС України при вирішенні питання про розгляд справи за правилами спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: 1) значення справи для сторін; 2) обраний позивачем спосіб захисту; 3) категорію та складність справи; 4) обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначати експертизу, викликати свідків тощо; 5) кількість сторін та інших учасників справи; 6) чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; 7) думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Представник відповідача, звернувшись до суду з клопотанням про перехід до розгляду справи за правилами загального позовного провадження, не навів обґрунтованих підстав доцільності такого розгляду, а саме, у чому полягає складність цієї справи чи інших обставин, які свідчать, що характер спірних правовідносин та предмет доказування у цій справі вимагають розгляду у загального позовному провадженні.

Суд звертає увагу, що даний спір не входить до виключного переліку справ, які розглядаються за правилами загального позовного провадження, визначеного ч. 4 ст. 12 Кодексу адміністративного судочинства України та не підпадає під перелік справ у спорах, які не можуть бути розглянуті за правилами спрощеного позовного провадження, визначеного ч. 4 ст. 257 Кодексу адміністративного судочинства України.

Враховуючи наведене, у суду наявні в підставі для відмови у задоволенні клопотання представника відповідача про розгляд справи за правилами загального позовного провадження.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 12, 241-243, 248, 262 КАС України, суд

п о с т а н о в и в:

у задоволенні заяву представника відповідача про розгляд справи в порядку загального позовного провадження - відмовити.

Ухвала набирає законної сили негайно після постановлення та окремо не оскаржується. Заперечення проти неї може бути включене до апеляційної чи касаційної скарги на рішення суду, прийняте за наслідками розгляду справи.

Суддя Кедик М.В.