Справа № 522/26826/25-Е
Суддя: Ступакова І.Г.
Дата ухвалення: 2026-02-19 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

19 лютого 2026 р. Справа № 522/26826/25-Е
Головуючий І інстанції суддя Бондар В.Я.

Суддя П`ятого апеляційного адміністративного суду Ступакова І.Г., розглянувши можливість відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою ІНФОРМАЦІЯ_1 на рішення Приморського районного суду м.Одеси від 05 січня 2026 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про визнання протиправною та скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення,-

В С Т А Н О В И Л А :

Рішенням Приморського районного суду м.Одеси від 05 січня 2026 року адміністративний позов ОСОБА_1 задоволено.

Не погоджуючись із вказаним рішенням, ІНФОРМАЦІЯ_2 подав апеляційну скаргу разом із клопотанням про відстрочення сплати судового збору.

Відповідно до ч.1 ст.133 КАС України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Згідно з ч.2 ст.132 КАС України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначаються Законом України «Про судовий збір» (далі Закон № 3674-VI).

Відповідно до положень частини першої статті 8 Закону України «Про судовий збір» суд, враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Наведений перелік умов, за яких суд може відстрочити або розстрочити сплату судового збору (так само звільнити від сплати судового збору чи зменшити розмір судового збору) є вичерпним. Встановлюючи ці умови, законодавець у такий спосіб одночасно визначає, які причини можуть бути визнані судом поважними при вирішенні питань, пов`язаних із сплатою судового збору.

З матеріалів справи не вбачається та апелянтом не надано доказів існування умов, визначених ст. 8 Закону України Про судовий збір, що були б підставою для відстрочення сплати судового збору, а також доказів неможливості сплатити судовий збір.

Зазначені відповідачем підстави для відстрочення сплати судового збору не підпадають під критерій поважних, оскільки стосуються адміністративно-організаційної діяльності суб`єкта владних повноважень.

Крім того, згідно з ч.2 ст. 298 КАС України апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених ст. 296 вищезазначеного Кодексу застосовуються положення ст. 169 цього Кодексу.

Визначаючи розмір судового збору, який апелянту необхідно сплатити, суд апеляційної інстанції виходить з наступного.

18 березня 2020 року Велика Палата Верховного Суду ухвалила постанову у справі №543/775/17 (провадження №11-1287апп18), у якій відступила від правової позиції Верховного Суду України, викладеної в постанові від 13 грудня 2016 року (провадження №21-1410а16), згідно якої, зокрема, за подання позивачем або відповідачем - суб`єктом владних повноважень апеляційної/касаційної скарги на рішення адміністративного суду у справі про оскарження постанови про адміністративне правопорушення судовий збір у порядку і розмірах, встановлених Законом України Про судовий збір від 08.07.2011 року №3674-VI (далі Закон №3674), сплаті не підлягає.

Відступаючи від вказаної правової позиції Верховного Суду України, Велика Палата Верховного Суду вказала, що чинне законодавство містить ставку судового збору, що підлягає сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги у справі про оскарження постанови про адміністративне правопорушення та подальшому оскарженні позивачем та відповідачем судового рішення.

Разом з тим, Велика Палата Верховного Суду вказала, що з огляду на необхідність однакового підходу у визначенні розміру судового збору, який підлягає застосуванню у справах щодо накладення адміністративного стягнення та справляння судового збору, він складає за подання позовної заяви 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

При цьому, суд вищої інстанції виходив з положень ч.5 ст.4 Закону України «Про судовий збір», яка передбачає, що у разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення ставка судового збору становить 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Враховуючи, що позовна заява у даній справі була подана у 2024 року необхідно виходити з прожиткового мінімуму для працездатних осіб станом на 01 січня 2024 року, який складає 3028 грн.

У відповідності до положень ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до адміністративного суду апеляційної і касаційної скарги на рішення суду судовий збір становить 150% ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви.

Згідно ч.3 ст.4 Закону України «Про судовий збір» при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Апелянт за подачу апеляційної скарги повинен був надати документ про сплату судового збору у розмірі 726,72 грн. 3028*0,2* 150%*0,8).

Судовий збір за подачу апеляційної скарги до П`ятого апеляційного адміністративного суду повинно бути перераховано або внесено на рахунок №UA1015758, код бюджетної класифікації - 22030101, одержувач - ГУК в Одеській обл../Приморський р-н/22030101, код отримувача (код за ЄДПРОУ) 37607526, банк отримувач: Казначейство України (ЕАП), МФО: 899998, в розмірі 726,72 грн.

При цьому, до апеляційної скарги долучено клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження, в обґрунтування якого скаржник зазначає, що на території України станом на теперішній час військовий стан не скасовано, а отже строк встановлений ухвалою суду не пропущено.

Вивчивши доводи клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження, суд приходить до наступного.

Відповідно до ч. 4 ст. 286 КАС України апеляційні скарги на судові рішення у справах, визначених цією статтею, можуть бути подані протягом десяти днів з дня його проголошення.

Як вбачається із матеріалів справи, рішення Приморського районного суду м.Одеси прийнято 05 січня 2026 року, а апеляційна скарга вдруге подана 12 лютого 2026 року, тобто з пропуском десятиденного строку на апеляційне оскарження.

У клопотанні про поновлення строку апелянт посилається на те, що в країні триває військовий стан, а тому на його думку строк встановлений ухвалою суду не пропущено.

Відповідно, при вирішенні питання про поновлення строку суд надає оцінку обставинам, які слугували перешкодою для своєчасного звернення до суду, у взаємозв`язку інтервалів часу: з моменту закінчення встановленого КАС України строку апеляційного оскарження до дати звернення з апеляційною скаргою вперше; з моменту повернення вперше поданої апеляційної скарги/відмови у відкритті апеляційного провадження за вперше поданою апеляційною скаргою до дати повторного звернення з апеляційною скаргою і так далі.

При цьому, як неодноразово зазначав Верховний Суд, зокрема у постанові від 10.12.2020 року у справі № 826/1402/17, та обставина, що суб`єкт владних повноважень звертається з первинною апеляційною скаргою у строк (яку було залишено без руху та повернуто з підстав несплати судового збору) не є підставою вважати пропуск строку поважним, оскільки невиконання вимог ухвали про залишення апеляційної скарги без руху не є таким, що не залежить від волі особи, яка її подає, і не надає такій особі права у будь-який необмежений після спливу строку апеляційного оскарження час реалізовувати право на оскарження судових рішень.

Згідно з частиною першою статті 121 Кодексу адміністративного судочинства України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Суд зазначає, що інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Підстави пропуску строку апеляційного оскарження можуть бути визнані поважними, строк поновлено лише у разі, якщо вони пов`язані з непереборними та об`єктивними перешкодами, труднощами, які не залежать від волі особи та унеможливили своєчасне, тобто у встановлений законом процесуальний строк подання касаційної скарги. Отже, тільки наявність об`єктивних перешкод для своєчасної реалізації прав щодо оскарження судового рішення у апеляційному порядку у строк, встановлений процесуальним законом, може бути підставою для висновку про пропуск строку апеляційного оскарження з поважних причин.

Щодо нерозуміння скаржника про причини повернення апеляційної скарги, та твердження що станом на сьогодні військовий стан в країні не скасовано, а отже це підстава для поновлення строку, суд зазначає, що введення з 24.02.2022 воєнного стану є безумовною підставою, яка відповідно до частини першої статті 121 КАС повинна враховуватися при вирішенні питання щодо поновлення процесуального строку. Разом з тим, пропуск процесуального строку повинен мати прямий причинний зв`язок з такою обставиною. При цьому, питання поновлення процесуального строку у випадку його пропуску з причин, пов`язаних із запровадженням воєнного стану в Україні, вирішується в кожному конкретному випадку, виходячи з доводів, наведених у заяві про поновлення такого строку.

Згідно з частиною другою статті 9 Закону України від 12.05.2015 № 389-VIII «Про правовий режим воєнного стану» Кабінет Міністрів України, інші органи державної влади, військове командування, військові адміністрації, Верховна Рада Автономної Республіки Крим, Рада міністрів Автономної Республіки Крим, органи місцевого самоврядування здійснюють повноваження, надані їм Конституцією України, цим та іншими законами України.

Отже, лише факт введення воєнного стану на території України не може слугувати безумовною та достатньою підставою для визнання поважними причин пропуску процесуального строку для органу державної влади, за відсутності відповідних обґрунтувань та доказів того, як саме введення воєнного стану, вплинуло на роботу цього державного органу.

З огляду на зазначене, суд не вбачає підстав для визнання наведених скаржником у клопотанні про поновлення строку апеляційного оскарження обставин пропуску такого строку поважними.

З урахуванням викладеного, відповідно до ст. ст. 169, 286 КАС України суд залишає апеляційну скаргу без руху, з наданням строку для усунення її недоліків, шляхом подання обгрунтованої заяви про поновлення строку на апеляційне оскарження із наведенням поважних причин пропуску цього строку та подання документу, що підтверджує сплату судового збору.

Враховуючи вищевикладене та керуючись ст. 169, 286, ст. 296, 298, ч.3 ст. 328 КАС України, суддя,-

У Х В А Л И Л А:

В задоволенні клопотання ІНФОРМАЦІЯ_1 про поновлення строку на апеляційне оскарження відмовити.

В задоволенні клопотання ІНФОРМАЦІЯ_1 про відстрочення сплати судового збору відмовити

Апеляційну скаргу ІНФОРМАЦІЯ_1 на рішення Приморського районного суду м.Одеси від 05 січня 2026 року залишити без руху.

Надати апелянту строк для усунення недоліків апеляційної скарги протягом п`яти днів з моменту вручення ухвали суду.

Роз`яснити апелянту, що у разі не усунення недоліків апеляційної скарги в частині сплати судового збору, відповідно до ст.169 КАС України апеляційна скарга буде повернута скаржнику.

Роз`яснити апелянту, що не подання особою заяви про поновлення строку в зазначений строк або визнання підстав для поновлення строку апеляційного оскарження неповажними, згідно п. 4 ч. 1 ст. 299 КАС України, є підставою для відмови у відкритті апеляційного провадження.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: І.Г. Ступакова