Справа № 758/16034/25
Суддя: Златін Станіслав Вікторович
Дата ухвалення: 2026-02-19 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення апеляційної скарги без руху

19 лютого 2026 року м. Київ

Колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду у складі судді-доповідача Златіна С.В., суддів Осіпової О.О., Кравченка Є.Д., перевіривши матеріали апеляційної скарги ІНФОРМАЦІЯ_1 на рішення Подільського районного суду міста Києва від 06 лютого 2026 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про визнання протиправною та скасування про адміністративне правопорушення, -

В С Т А Н О В И Л А:

Рішенням Подільського районного суду міста Києва від 06 лютого 2026 року адміністративний позов задоволено повністю.

Не погоджуючись із рішенням Подільського районного суду міста Києва від 06 лютого 2026 року, ІНФОРМАЦІЯ_1 подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати вказане судове рішення та ухвалити нове, яким у задоволенні позову відмовити в повному обсязі.

Перевіривши апеляційну скаргу, суд вважає, що вона не може бути прийнята до апеляційного провадження та підлягає залишенню без руху, оскільки не відповідає вимогам КАС України, а саме - пропущено десятиденний строк на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції, до апеляційної скарги не додано доказів сплати судового збору та відсутні докази на підтвердження повноважень заявника представляти інтереси ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Відповідно до частини четвертої статті 286 КАС України апеляційні скарги на судові рішення у справах, визначених цією статтею, можуть бути подані протягом десяти днів з дня його проголошення.

Згідно пункту 1 частини другої статті 295 КАС України учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Положення даної норми підлягають застосуванню також і до випадків оскарження судових рішень в порядку статті 286 КАС України, однак з врахуванням передбачених нею особливостей.

Так, оскільки статтею 286 КАС України передбачено спеціальний, усічений строк апеляційного оскарження, який становить 10 днів (а не 30 днів, як передбачено частиною 1 статті 295 КАС України), а тому строк, протягом якого особа, відповідно до частини другої статті 295 КАС України, вправі вимагати поновлення строку апеляційного оскарження у зв`язку з несвоєчасним отриманням рішення суду, також не повинен перевищувати 10 днів.

Як вбачається з матеріалів справи, рішення суду першої інстанції ухвалено 06 лютого 2026 року, а відтак останнім днем подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції з урахуванням пункту 1 частини другої статті 295 КАС України та вихідних днів було 16 лютого 2026 року. Однак, апеляційну скаргу направлено до суду апеляційної інстанції 18 лютого 2026 року, тобто поза межами встановленого приписами КАС України процесуального строку.

Водночас, апелянтом не порушується питання про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції.

Згідно частини третьої статті 298 КАС України апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 295 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Частиною першою статті 57 КАС України передбачено, що представником у суді може бути адвокат або законний представник.

Згідно частини третьої статті 55 КАС України юридична особа незалежно від порядку її створення, суб`єкт владних повноважень, який не є юридичною особою, беруть участь у справі через свого керівника, члена виконавчого органу, іншу особу, уповноважену діяти від її (його) імені відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво юридичної особи, суб`єкта владних повноважень), або через представника.

Із матеріалів апеляційної скарги вбачається, що останню підписано начальником ІНФОРМАЦІЯ_1 підполковником ОСОБА_2 .

Водночас, документів, що підтверджують його повноваження, з урахуванням вимог статей 55, 59 КАС України, до апеляційної скарги не додано, а відомості щодо ІНФОРМАЦІЯ_1 в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань відсутні.

З огляду на викладене, право ОСОБА_3 на підписання та подання апеляційної скарги як начальника ІНФОРМАЦІЯ_1 не підтверджено.

Приписи пункту 1 частини п`ятої статті 296 КАС України визначають, що до апеляційної скарги додається документ про сплату судового збору.

Суд вважає за необхідне зазначити, що правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначені положеннями Закону України від 08 липня 2011 року №3674-VI "Про судовий збір".

Відповідно до положень частини другої статті 4 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється за подання апеляційних скарг на рішення суду в розмірі 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги, але не більше 15 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно частини п`ятої статті 4 Закону України "Про судовий збір" у редакції, яка діяла на момент подання позову до суду першої інстанції, ставка судового збору за подання позовної заяви у справах щодо оскарження адміністративного стягнення складає 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Положеннями частини першої статті 4 Закону України "Про судовий збір" передбачено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Станом на 01 січня 2025 року приписами Закону України "Про Державний бюджет України на 2025 рік" встановлено прожитковий мінімум для працездатних осіб у розмірі 3028,00 грн.

З огляду на викладене, а також враховуючи те, що відповідно до положень статті 3 КАС України провадження в адміністративних справах здійснюється відповідно до закону, чинного на час вчинення окремої процесуальної дії, розгляду і вирішення справи, розмір судового збору за подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції складає 908,40 грн. (3028,00 грн. х 0,2 х 150%).

Однак, всупереч вимог КАС України, апелянтом до апеляційної скарги не додано документ про сплату судового збору.

Водночас, апелянтом заявлено клопотання про відстрочення сплати судового збору, яке обґрунтовано відсутністю у територіального центру комплектування та соціальної підтримки коштів у зв`язку з відсутністю належного та своєчасного фінансування.

Розглянувши заявлене клопотання, колегія суддів зазначає наступне.

Відповідно до частини першої статті 133 КАС України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Водночас, згідно частини другої статті 132 КАС України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Порядок відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати регламентовано ст. 8 Закону України "Про судовий збір", приписи якої не містять підстав та умов для звільнення суб`єктів владних повноважень від сплати судового збору, зменшення його розміру, відстрочення або розстрочення.

Будь-яких змін щодо порядку сплати судового збору суб`єктом владних повноважень у зв`язку із введенням воєнного стану в України до Закону України "Про судовий збір" та/або КАС України не внесено.

Відповідно до висновків Верховного Суду викладених у постанові від 07 січня 2025 року у справі №160/26312/23 сама лише вказівка у скарзі чи клопотанні про обставини неналежного фінансування не може бути доказом дійсної відсутності у скаржника коштів на сплату судового збору.

Крім того, скаржник, маючи однаковий обсяг процесуальних прав і обов`язків поряд з іншими учасниками справи, діє як суб`єкт владних повноважень та є бюджетною установою, що фінансується з Державного бюджету України, а тому обмежене її фінансування, зокрема, в частині видатків, передбачених на сплату судового збору, не є підставою для відстрочення, розстрочення, зменшення розміру або звільнення від сплати судових витрат останнього, оскільки кошти на вказані цілі повинні бути передбачені у кошторисі установи своєчасно і у повному обсязі. Такі висновки узгоджуються з правовою позицією Верховного Суду, викладеною в ухвалі від 15 червня 2021 року по справі №160/11979/20.

Суд апеляційної інстанції звертає увагу, що апелянтом не надано доказів на підтвердження відсутності бюджетних призначень для сплати судового збору, як і доказів того, що його майновий/фінансовий стан найближчим часом зміниться і належна до сплати сума судового збору буде сплачена.

Таким чином, суд приходить до висновку, що викладені апелянтом у клопотанні про відстрочення сплати судового збору (територіальному центру комплектування та соціальної підтримки) обставини не можуть бути підставою для його задоволення в силу положень статті 8 Закону України "Про судовий збір".

Згідно з частиною другою статті 298 КАС України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 296 цього Кодексу, а також подана особою, яка відповідно до частини шостої статті 18 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються положення статті 169 цього Кодексу.

Відповідно до частин першої, другої статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Враховуючи, що апелянтом пропущено десятиденний строк на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції, до апеляційної скарги не додано докази сплати судового збору та право ОСОБА_3 на підписання та подання апеляційної скарги як начальника ІНФОРМАЦІЯ_1 не підтверджено, суд апеляційної інстанції приходить до висновку про необхідність залишення апеляційної скарги без руху та надання скаржнику строку для усунення визначених у вказаній ухвалі недоліків шляхом надання:

- заяви про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення суду із зазначенням поважних, на думку апелянта, причин для його поновлення (або доказів отримання копії оскаржуваного рішення датою іншою ніж дата його ухвалення);

- документу про сплату судового збору у розмірі 908,40 грн. на такі реквізити: отримувач коштів - ГУК у м.Києві/Печерс.р-н/22030101; код отримувача (код за ЄДРПОУ) - 37993783; банк отримувача - Казначейство України (ел. адм. подат.); код банку отримувача (МФО) - 899998; рахунок отримувача - UA1026007; код класифікації доходів бюджету - 22030101;

- доказів на підтвердження повноважень заявника представляти інтереси ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Керуючись статтями 169, 248, 298, 321, 325 КАС України, суд, -

У Х В А Л И В:

У задоволенні клопотання ІНФОРМАЦІЯ_1 про відстрочення сплати судового збору за подання апеляційної скарги - відмовити.

Апеляційну скаргу ІНФОРМАЦІЯ_1 на рішення Подільського районного суду міста Києва від 06 лютого 2026 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про визнання протиправною та скасування про адміністративне правопорушення - залишити без руху.

Вказати, що апелянт протягом п`яти днів з моменту отримання копії даної ухвали, має право звернутися до суду апеляційної інстанції із заявою про поновлення строку на апеляційне оскарження, в якій зазначити причини, які він вважає поважними, для його поновлення, а також усунути інші недоліки, викладені у вказаній ухвалі.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку апеляційного оскарження будуть визнані неповажними, а також не будуть усунуті інші недоліки апеляційної скарги, суд відмовляє у відкритті апеляційного провадження.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя-доповідач С.В. Златін

Суддя О.О. Осіпова

Суддя Є.Д. Кравченко