Справа № 752/12594/25
Суддя: Говорун Олександр Володимирович
Дата ухвалення: 2026-02-18 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

18 лютого 2026 року м. Київ

Колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду у складі судді-доповідача Говоруна О.В., суддів Оксененка О.М., Чуприни О.В., перевіривши апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 на рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 22.12.2025 у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до інспектора 1 взводу 6 роти 3 батальйону полку 1 Управління патрульної поліції у м. Києві ДПП Івакіна Юрія Олександровича, Департаменту патрульної поліції про скасування постанови про адміністративне правопорушення,

ВСТАНОВИЛА:

Рішенням суду першої інстанції позов залишено без задоволення.

Не погоджуючись з вказаним рішенням представник ОСОБА_1 - адвокат Протас Олександр Миколайович звернувся до Шостого апеляційного адміністративного суду із апеляційною скаргою.

Предметом позову у справі було скасування постанови про адміністративне правопорушення, відповідно до якої ОСОБА_1 було притягнуто до адміністративної відповідальності та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу

Статтею 286 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) визначено особливості провадження у справах з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень щодо притягнення до адміністративної відповідальності.

Відповідно до ч. 4 ст. 286 КАС України апеляційні скарги на судові рішення у справах, визначених цією статтею, можуть бути подані протягом десяти днів з дня їх проголошення.

З апеляційної скарги вбачається, що оскаржуване рішення ухвалено Шевченківським районним судом м. Києва 22.12.2025.

Апеляційну скаргу подано апелянтом 22.01.2026 через систему «Електронний суд», тобто після закінчення строку на апеляційне оскарження.

Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 27.01.2026 вказану вище апеляційну скаргу залишено без руху. Встановлено строк і спосіб для усунення недоліків апеляційної скарги - десять днів з дня отримання копії ухвали про залишення апеляційної скарги без руху.

На виконання вимог зазначеної ухвали апелянтом подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження.

В обґрунтування поданої заяви зазначено, що пропуск строку на апеляційне оскарження зумовлений не направленням відповідачем позивачу відзиву на позовну заяву, що позбавило можливості належним чином підготувати апеляційну скаргу з урахуванням доказів, що були наявні в матеріалах справи та на які посилався у вказаному відзиві відповідач.

З метою ознайомлення з вказаними матеріалами справи, представник скаржника неодноразово звертався до суду першої інстанції. Тільки 12.01.2026 представник позивача ознайомився з матеріалами справи, а тому саме після вказаної дати у нього з`явилась можливість підготувати апеляційну скаргу. Крім того, скаржником було додатково акцентовано увага на передбаченому ст. 295 КАС України 30 - денному строку на апеляційне оскарження рішення суду.

Розглянувши вказану заяву, колегія суддів зазначає наступне.

Кодексом адміністративного судочинства України чітко визначено процесуальні строки, у межах яких учасники справи та усі зацікавлені особи можуть реалізувати право на апеляційний перегляд справи, гарантоване статтею 13 цього Кодексу та статтею 14 Закону України від 02.06.2016 №1402-VIII "Про судоустрій і статус суддів".

Встановлення законом таких процесуальних строків передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених Кодексом адміністративного судочинства України певних процесуальних дій.

Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності в публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Поряд із цим процесуальним законом, зокрема й частиною третьою статті 295 Кодексу адміністративного судочинства України, передбачена можливість поновлення строку на апеляційне оскарження в разі його пропуску з поважних причин.

Поважними причинами пропуску строку звернення до суду визнаються лише ті обставини, які були об`єктивно непереборними, тобто не залежали від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені відповідними та належними доказами.

Такий підхід до визначення категорії поважності причин пропуску процесуального строку окреслено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 27.05.2020 у справі №9901/546/19, у якій акцентувалась увага й на тому, що нормами статті 44 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено обов`язок учасників справи добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Проаналізувавши вищенаведені приписи процесуального закону, Велика Палата Верховного Суду підкреслювала, що ними чітко окреслено характер процесуальної поведінки, який зобов`язує учасників справи діяти сумлінно, тобто проявляти добросовісне ставлення до наявних у них прав і здійснювати їх реалізацію таким чином, щоб забезпечити неухильне та своєчасне (без суттєвих затримок та зайвих зволікань) виконання своїх обов`язків, встановлених законом або судом, зокрема щодо дотримання строку звернення до адміністративного суду.

Для цього учасник справи як особа, зацікавлена у поданні відповідного процесуального документу повинен вчиняти усі можливі та залежні від нього дії, використовувати у повному обсязі наявні засоби та можливості, передбачені законодавством.

Поважними причинами пропуску строку позовної давності вважаються такі обставини, за яких своєчасне подання апеляційної скарги стає неможливим або утрудненим.

В той же час, правило встановлення обмежень звернення до суду у зв`язку з пропуском строку звернення повинно застосовуватися з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру; перевіряючи його виконання, слід звертати увагу на обставини справи.

З метою забезпечення принципу правової визначеності та запобігання порушенню принципу верховенства права необхідно досліджувати дотримання строку звернення до суду, причини його пропуску та послідовно застосовувати відповідні правові наслідки його спливу (висновок, викладений у постанові Верховного Суду від 16.12.2020 у справі №520/109/20).

Право на звернення до суду, одним з аспектів якого є право доступу до суду не є абсолютним; воно може бути обмеженим, особливо щодо умов прийнятності скарги. Правила регулювання строків для подання скарги, безумовно, мають на меті забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності. Зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці правила будуть застосовані. У той же час такі правила в цілому або їх застосування не повинні перешкоджати сторонам використовувати доступні засоби захисту

Апеляційний перегляд справи належить до основних засад (принципів) адміністративного судочинства. Право на апеляційний перегляд справи гарантується, однак його реалізація повинна відбуватись з дотриманням встановлених процесуальним законом вимог, зокрема, в межах визначеного строку апеляційного оскарження.

Це право повинно реалізовуватись зацікавленими особами добросовісно, без зайвих зволікань, а строк апеляційного оскарження може бути поновлено лише за наявності поважних причин, які обумовлюються існуванням об`єктивних обставин, підтверджених доказами.

Стосовно доводів скаржника про неможливість вчасно подати апеляційну скаргу у зв`язку з неотриманням відзиву на позовну заяву, суд зазначає наступне.

З доданих до апеляційної скарги документів вбачається, що оскаржуване рішення ухвалено Шевченківським районним судом м. Києва 22.12.2025 та отримане представником позивача через систему «Електронний суд» 24.12.2025 о 10:23.

Частиною 4 статті 286 КАС України чітко визначений строк та момент з якого розпочинається відлік часу для апеляційного оскарження рішення суду, ухваленого за наслідком розгляду справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень щодо притягнення до адміністративної відповідальності - 10 днів з дня проголошення рішення.

За змістом ч. 1 ст. 295 КАС України, якщо в судовому засіданні було проголошено скорочене (вступну та резолютивну частини) рішення (ухвалу) суду або якщо розгляд справи здійснювався в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Справа в суді першої інстанції розглянута за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін.

Таким чином, виходячи з вказаних вище вимог законодавства, вирішуючи питання про поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження судового рішення в цій справі, суд апеляційної інстанції має встановити день вручення особі повного рішення суду (а не будь-яких інших, наявних у матеріалах адміністративної справи документів, чи ознайомлення з ними), або наявність інших поважних причин якими обмовлений пропуск строку на оскарження.

Крім того, судовою колегією враховано, що в рішенні суду першої інстанції зазначені заперечення відповідача 2 (викладених у відзиві на позов) щодо предмету позову.

Також суд критично розцінює додані скаржником до заяви роздруківки телефонних дзвінків на підтвердження , з огляду на те, що останні не є джерелом достовірних даних стосовно адресата та змісту вказаних на таких роздруківках телефонних розмовах.

Крім того, з наданих роздруківок вбачається, що телефонні дзвінки були здійснені вже після спливу строку на апеляційне оскарження рішення суду.

Більше того, суд також наголошує на тому, що скаржником було подано до суду першої інстанції клопотання про ознайомлення з матеріалами справи через шість днів після отримання оскаржуваного рішення через систему «Електронний суд». Водночас, суд звертає увагу, що ні до матеріалів апеляційної скарги, ні до заяви про поновлення строку на апеляційне оскарження, не було додано доказів ознайомлення з матеріалами справи у суді першої інстанції саме 12.01.2026, як було зазначено скаржником.

Суд звертає увагу, що доводам скаржника стосовно, передбаченого ст. 295 КАС України, тридцятиденного строку на апеляційне оскарження, вже була надана оцінка при винесенні ухвали Шостого апеляційного адміністративного суду від 27.01.2026 та закцентовано увагу на спеціальному десятиденному строку оскарження рішення суду в цій справі, відповідно до положень ст. 286 КАС України, про що також було зазначено судом першої інстанції в резолютивній частині оскаржуваного рішення.

За таких обставин, колегія суддів визнає неповажними підстави, які зазначені у вищевказаній заяві про поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження.

У відповідності до п. 4 ч. 1 ст. 299 КАС України суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.

Отже, враховуючи зазначені вимоги норм процесуального права, приймаючи до уваги, що поважні причини пропуску строку на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції відсутні, а також те, що апелянтом не надано інших доказів поважності причин такого пропуску, колегія суддів дійшла висновку про відмову у відкритті апеляційного провадження у справі.

Керуючись ст.ст. 248, 299 КАС України

УХВАЛИЛА:

Визнати неповажними підстави, які зазначені у заяві про поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження.

Відмовити у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою представника ОСОБА_1 на рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 22.12.2025 у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до інспектора 1 взводу 6 роти 3 батальйону полку 1 Управління патрульної поліції у м. Києві ДПП Івакіна Юрія Олександровича, Департаменту патрульної поліції про скасування постанови про адміністративне правопорушення.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддями та може бути оскаржена протягом тридцяти днів безпосередньо до суду касаційної інстанції - Верховного Суду.

Суддя-доповідач О.В. Говорун

Судді О.М. Оксененко

О.В. Чуприна