Справа № 520/29388/25
Суддя: Кухар М.Д.
Дата ухвалення: 2026-02-17 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

Харків

17 лютого 2026 року № 520/29388/25

Харківський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Кухар М.Д. розглянувши у порядку скороченого провадження адміністративну справу за адміністративним позовом Приватного акціонерного товариства "Завод Фрунзе" (вул. Георгія Тарасенка, буд. 57А,м. Харків,Харківська обл., Харківський р-н,61001, ) до Головного управління ДПС у Харківській області (вул. Григорія Сковороди, буд. 46,м. Харків,Харківська обл., Харківський р-н,61057, ) про визнання протиправним та скасування податкових повідомлень-рішень,-

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до суду з адміністративним позовом, в якому просив суд:

-визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення №1 від 05 серпня 2025 року про застосування до ПАТ ЗАВОД ФРУНЗЕ штрафних санкцій на суму 57 349,66 грн.

-витрати по сплаті судового збору покласти на відповідача.

Ухвалою суду відкрито спрощене провадження у справі.

Дослідивши надані матеріали справи, суд встановив наступне.

12 серпня 2025 року засобами поштового зв`язку ПАТ «ЗАВОД ФРУНЗЕ» отримало податкове повідомлення-рішення №1 від 05 серпня 2025 року, яке винесено на підставі Акту перевірки від 21.07.2025 року №31035/20-40-07-01- 05/00236010 «Про результати документальної позапланової виїзної перевірки ПРАТ «ЗАВОД ФРУНЗЕ», , з питання дотримання вимог валютного законодавства за зовнішньоекономічним контрактом від 06.03.2024 №3108 за період з 06.03.2024 по 30.06.2025 (далі - Акт перевірки), на суму штрафу у розмірі 57 349,66 грн.

Перевіркою встановлено порушення ПАТ «ЗАВОД ФРУНЗЕ» вимог частини 2 статті 13 Закону України від 21 червня 2018 року №2473-VIII «Про валюту і валютні операції» та пункту 14-2 Постанови правління Національного банку України від 24.02.2022 №18 «Про роботу банківської системи в період запровадження воєнного стану, із змінами та доповненнями, за зовнішньоекономічним Контрактом від 06.03.2024 №3108 (надалі також - Контракт), за період із 06.03.2024 по 30.06.2025, який укладено з «Frunze» Sp.z.o.o (Польща, м. Краків).

Відповідно до Розрахунку пені за порушення строків розрахунків по зовнішньоекономічних операціях (Додаток 5 до Акту перевірки) по вказаному Контракту (експорт) період прострочення склав 22 дні (з 02.04.2025 по 23.04.2025), 15 днів (з 09.04.2025 по 23.04.2025) та 5 днів (з 20.04.2025 по 24.04.2025).

21 серпня 2025 року, не погодившись з вищевказаним спірним податковим рішенням, ПАТ «ЗАВОД ФРУНЗЕ» подало до ДПС України відповідну скаргу.

Однак, Рішенням про результати розгляду скарги від 10.10.2025 року №29519/6/99- 00-06-01-03-06 ДПС України залишив без змін спірне податкове повідомлення-рішення N01 від 05.08.2025, а скаргу без задоволення.

Підприємство позивач вказує, що не порушувало граничні строки розрахунків, як передбачені Законом України від 21 червня 2018 року №2473-VIII Про валюту і валютні операції та пунктом 14-2 Постанови правління Національного банку України від 24.02.2022 №18 Про роботу банківської системи в період запровадження воєнного стану, зі змінами та доповненнями, оскільки причини, за яких обладнання та сировина надійшли за межами строків , визначних контрактами , знаходяться поза волею та можливістю впливу платника податку у зв`язку із здійсненням доставки перевізником, який є третьою стороною. Також, звертає увагу , що обставини непереборної сили (форс-мажору), що відповідно до пп. 112.8.9. п. 112.8. ст. 112 ПКУ є обставиною, що звільняє від фінансової відповідальності за вчинення податкових правопорушень та порушення іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.

Таким чином, на думку позивача, прийняте податкове повідомлення-рішення N1 від 05.08.2025 року, є протиправним, необґрунтованим та таким, що підлягає скасуванню, що стало підставою для звернення до суду за захистом своїх прав та інтересів.

Надаючи правову оцінку вищенаведеному, суд вказує наступне.

Згідно ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 Закону України Про порядок здійснення розрахунків в іноземній валюті імпортні операції резидентів, які здійснюються на умовах відстрочення поставки, в разі, коли таке відстрочення перевищує 180 календарних днів з моменту здійснення авансового платежу або виставлення векселя на користь постачальника продукції (робіт, послуг), що імпортується, потребують висновку центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері економічного розвитку.

Положеннями статті 4 Закону України Про порядок здійснення розрахунків в іноземній валюті визначено, що порушення резидентами строків, передбачених ст. 1 і 2 цього Закону, тягне за собою стягнення пені за кожний день прострочення у розмірі 0,3 відсотка від суми неодержаної виручки (митної вартості недопоставленої продукції) в іноземній валюті, перерахованої у грошову одиницю України за валютним курсом Національного банку України на день виникнення заборгованості. Загальний розмір нарахованої пені не може перевищувати суми неодержаної виручки (вартості недопоставленого товару).

Згідно частини шостої, сьомої ст. 6 Закону України Про порядок здійснення розрахунків в іноземній валюті, якщо перевищення строків, зазначених у статтях 1 і 2 цього Закону, обумовлено виникненням форс-мажорних обставин, перебіг зазначених строків зупиняється на весь період дії форс-мажорних обставин та поновлюється з дня, наступного за днем закінчення дії таких обставин. Підтвердженням форс-мажорних обставин є сертифікат Торгово-промислової палати України про форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили) або іншої уповноваженої організації(органу) країни розташування сторони договору (контракту) або третьої країни відповідно до умов договору.

Відповідно до положень підпункту 19-1.1.4. пункту 19-1.1.статті 19-1 ПК України контролюючі органи, визначені підпунктом 41.1.1 пункту 41.1 статті 41 цього Кодексу, виконують такі функції, зокрема, здійснюють контроль за встановленими законом строками проведення розрахунків в іноземній валюті, за додержанням порядку приймання готівки для подальшого переказу (крім приймання готівки банками), за дотриманням суб`єктами господарювання установлених законодавством обов`язкових вимог щодо забезпечення можливості розрахунків за товари (послуги) з використанням електронних платіжних засобів, порядку проведення готівкових розрахунків за товари (послуги), проведення розрахункових операцій, а також за наявністю ліцензій на провадження видів господарської діяльності, що підлягають ліцензуванню відповідно до закону, наявністю торгових патентів.

Приписами статті 1 Закону України Про зовнішньоекономічну діяльність від 16.04.1991 №959-ХІІ (далі - Закон №959-ХІІ) встановлено, що господарська діяльність - будь-яка діяльність, в тому числі підприємницька, пов`язана з виробництвом і обміном матеріальних та нематеріальних благ, що виступають у формі товару.

Зовнішньоекономічна діяльність - діяльність суб`єктів господарської діяльності України та іноземних суб`єктів господарської діяльності, а також діяльність державних замовників з оборонного замовлення у випадках, визначених законами України, побудована на взаємовідносинах між ними, що має місце як на території України, так і за її межами.

Нормативно-правовим актом, який визначає правові засади здійснення валютних операцій, валютного регулювання та валютного нагляду, права та обов`язки суб`єктів валютних операцій і уповноважених установ та встановлює відповідальність за порушення ними валютного законодавства, є Закон України Про валюту і валютні операції від 21.06.2018 №2473-VIII (далі - Закон №2473-VIII).

Відповідно до частини третьої статті 13 Закону №2473-VIII, у разі встановлення Національним банком України граничного строку розрахунків за операціями резидентів з імпорту товарів їх поставка має здійснюватися у строки, зазначені в договорах, але не пізніше встановленого Національним банком України граничного строку розрахунків з дня здійснення авансового платежу (попередньої оплати).

За правилами пункту 21 Положення про заходи захисту та визначення порядку здійснення окремих операцій в іноземній валюті, затвердженого Постановою Правління Національного Банку України від 02.01.2019 №5 (далі - Положення №5), граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів становлять 365 календарних днів.

Відповідно до пункту 14 прим 2 постанови НБУ від 24.02.2022 № 18 Про роботу банківської системи в період запровадження воєнного стану, з наступними змінами, - граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів становлять 180 календарних днів та застосовуються до операцій, здійснених з 05.04.2022.

Відповідно до частини п`ятої статті 13 Закону №2473-VIII, порушення резидентами строку розрахунків, встановленого згідно із цією статтею, тягне за собою нарахування пені за кожний день прострочення в розмірі 0,3 відсотка суми неодержаних грошових коштів за договором (вартості недопоставленого товару) у національній валюті (у разі здійснення розрахунків за зовнішньоекономічним договором (контрактом) у національній валюті) або в іноземній валюті, перерахованій у національну валюту за курсом Національного банку України, встановленим на день виникнення заборгованості. Загальний розмір нарахованої пені не може перевищувати суми неодержаних грошових коштів за договором (вартості недопоставленого товару).

Таким чином, підставами для притягнення до відповідальності за статтею 13 Закону №2473-VIII є: (1) порушення резидентами строків розрахунків; (2) не здійснення поставки товару у строки, зазначені в договорах, але не пізніше встановленого Національним банком України граничного строку розрахунків з дня здійснення авансового платежу (попередньої оплати).

В процесі реалізації зовнішньоекономічних контрактів позивача із його контрагентами мали місця порушення нерезидентами граничних термінів поставки товару або повернення вартості недопоставленого товару.

Матеріалами справи підтверджено, що на підставі направлень від 04.07.2025 №5797, №5798, №5799 виданих Головним управлінням ДПС у Харківській області та на підставі наказу Головного управління ДПС у Харківській області 04.07.2025 № 3037-п, контролюючим органом відповідно до підпункту 20.1.4 пункту 20.1 статті 20. пункту 41.1 статті 41. пункту 61.1 та пункту 61.2 статті 61. підпункту 62.1.3 пункту 62.1 статті 62. підпункту 75.1.2 пункту 75.1 статті 75. підпункту 78.1.1 пункту 78.1 статті 78. пункту 82.2 статті 82. підпункту 69.35І пункту 69 підрозділу 10 розділу XX «Перехідні положення» Податкового кодексу України від 02.12.2010 №2755-УЕ із змінами та доповненнями, на підставі наказу від 06.06.2024 №2313-п проведено позапланову виїзну документальну перевірку ПрАТ «ЗАВОД ФРУНЗЕ» . З питань дотримання вимог' валютного законодавства за зовнішньоекономічним контрактом від 06.03.2024 № 3108, укладеного з "Frunze" Sp.z.о.о за період з із 06.03.2024 по 30.06.2025. Контракт ПрАТ «ЗАВОД ФРУНЗЕ» від 06.03.2024 по 30.06.2025 № 3108 з " Frunze" Sp.z.о.о (Польща, м. Краків)

Перевіркою дотримання ПрАТ «ЗАВОД ФРУНЗЕ» вимог валютного законодавства при здійсненні зовнішньоекономічних операцій по експортним контрактам від 06.03.2024, укладеному з "Frunze" Sp.z.о.о (Польща, м. Краків) за період із 06.03.2024 по 30.06.2025 встановлено наступне:

ПрАТ «ЗАВОД ФРУНЗЕ» (Україна) та "Frunze" Sp.z.о.о (Польща, м. Краків), укладено Контракт від 06.03.2024 № 3108.

Станом на 30.06.2025 по Контракту від 06.03.2024 № 3108 поточна дебіторська заборгованість на користь ПРАТ «ЗАВОД ФРУНЗЕ» склала 319119,53 євро, що відповідає даним бухгалтерського обліку.

Детальна інформація по Контракту від 06.03.2024 № 3108, який укладено "Frunze" Sp.z.о.о (Польща, м. Краків), за період з 06.03.2024 по 30.06.2025, наведена у додатку 4.

Виручка за відвантажений товар по Контракту від 06.03.2024 № 3108 від "Frunze" Sp.z.о.о (Польща, м. Краків) по митній декларації від 04.10.2024 № 24UА714U5 та по митній декларації від 11.10.2024 № 24UА068U7 на рахунок ПрАТ «ЗАВОД ФРУНЗЕ» надійшла 23.04.2025 в сумі 19620,50 Євро (еквівалент - 936154,88 грн) (граничний строк надходження валютної виручки 01.04.2025 та 08.04.2025), а по митній декларації від 22.10.2024 № 24UА625U5 на рахунок ПрАТ «ЗАВОД ФРУНЗЕ» надійшла 24.04.2025 в сумі 12588,0 Євро (еквівалент - 598459,95 грн) (граничний строк надходження валютної виручки 19.04.2025) з порушення строків розрахунків, які передбачені Законом України від 21 червня 2018 року № 2473-УІІІ «Про валюту і валютні операції», пункту 142 Постанови правління Національного банку України від 24.02.2022 № 18 «Про роботу банківської системи в період запровадження воєнного стану».

У періоді, за який здійснювалася перевірка, ПрАТ «ЗАВОД ФРУНЗЕ», згідно контракту від 06.03.2024 № 3108, укладеного з "Frunze" Sp.z.о.о (Польща, м. Краків), відвантажено продукцію - Сітка ткана плетена з корозійностійкої (нержавіючої) сталі, полотняного переплетення, не з брухту, у рулонах (код УКТ ЗЕД ),

Полотна решітні зерноочищувальних машин з оцинкованої холоднокатаної листової сталі (код УКТ ЗЕД ) на загальну суму 527164,45 євро (еквівалент 23514860,96 грн).

На виконання договору ПрАТ «ЗАВОД ФРУНЗЕ» отримано грошові кошти у загальній сумі 319119,53 євро (еквівалент 14694267,45грн).

Виручка за відвантажений товар по Контракту від 06.03.2024 № 3108 від "Frunze" Sp.z.о.о (Польща, м. Краків) по митній декларації від 04.10.2024 № 24UА714U5 та по митній декларації від 11.10.2024 № 24UА068U7 на рахунок ПрАТ «ЗАВОД ФРУНЗЕ» надійшла 23.04.2025 в сумі 19620,50 Євро (еквівалент - 936154,88 грн) (граничний строк надходження валютної виручки 01.04.2025 та 08.04.2025), а по митній декларації від 22.10.2024 № 24UА625U5 на рахунок ПрАТ «ЗАВОД ФРУНЗЕ» надійшла 24.04.2025 в сумі 12588,0 Євро (еквівалент - 598459,95 грн) (граничний строк надходження валютної виручки 19.04.2025) з порушення строків розрахунків, які передбачені Законом України від 21 червня 2018 року № 2473-7111 «Про валюту і валютні операції», пункту 142 Постанови правління Національного банку України від 24.02.2022 № 18 «Про роботу банківської системи в період запровадження воєнного стану».

Відповідачем до ПрАТ «ЗАВОД ФРУНЗЕ» надано запит від 08.07.2025 б/н про надання документів, які підтверджують проведення розрахунків у законодавчо встановлені строки, або звільняють від відповідальності за порушення строків, визначених пунктом 21 розділу II Положення про заходи захисту та визначення порядку здійснення окремих операцій в іноземній валюті, затвердженого постановою Правління Національного банку України від 02.01.2019 № 5, із змінами та доповненнями, а саме:

Документи (у разі наявності) щодо проведення Приватним акціонерним товариством «ЗАВОД ФРУНЗЕ» () претензійно-позовної роботи (позовні заяви, ухвали та рішення судових органів) по вищевказаному контракту;

Висновки Міністерства економіки України (у разі отримання) щодо подовження строків розрахунків по вищевказаному контракту;

Довідку уповноваженої організації (органу) країни розташування сторони зовнішньоекономічного договору (контракту) або третьої країни відповідно до умов цього договору (контракту), яка підтверджує виникнення та закінчення дії форс- мажорних обставин (за наявності);

Інші документи, які підтверджують проведення розрахунків по вищевказаному контракту у законодавчо встановлені строки, або звільняють від відповідальності за порушення строків, визначених пунктом 21 розділу II Положення про заходи захисту та визначення порядку здійснення окремих операцій в іноземній валюті, затвердженого постановою Правління Національного банку України від 02.01.2019 № 5, із змінами та доповненнями, та пунктом 142 Постанови правління Національного банку України від 24.02.2022 № 18 «Про роботу банківської системи в період запровадження воєнного стану» із змінами та доповненнями.

Запит отримано 09.07.2025 уповноваженою особою ПрАТ «ЗАВОД ФРУНЗЕ» головним бухгалтером Хачатуровою М.В.

Станом на 21.07.2025 року підприємством не надавались інформація та її документальне підтвердження стосовно претензійно-позовної роботи. Висновки Міністерства економіки України щодо подовження строків розрахунків, сертифікати Торгово-промислової палати України про форс-мажорні обставини, інші документи, які підтверджують проведення розрахунків у законодавчо встановлені строки, або звільняють від відповідальності за порушення строків в ході проведення перевірки підприємством не надавались.

В процесі проведення перевірки пояснення посадовими особами ПрАТ «ЗАВОД ФРУНЗЕ», щодо встановлених порушень, не надані.

Відповідно до пункту 21 розділу II Положення про заходи захисту та визначення порядку здійснення окремих операцій в іноземній валюті, затвердженого постановою Правління Національного банку України від 02 січня 2019 року №5 із змінами і доповненнями (далі - Положення №5). граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів становлять 365 календарних днів.

Як вже зазначалось судом, відповідно до статті 7 Закону України «Про Національний банк України» з метою забезпечення надійності та стабільності функціонування банківської системи. Правлінням Національного банку України прийнято Постанову від 24.02.2022 №18 «Про роботу банківської системи в період запровадження воєнного стану» (далі Постанова НБУ №18).

Постановою НБУ №18 встановлено, то граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів становлять 180 календарних днів та застосовуються до операцій, здійснених з 05 квітня 2022 року.

Відповідно до частини п`ятої статті 13 Закону України від 21 червня 2018 року № 2473-УІП «Про валюту та валютні операції» (далі - Закон № 2473) у разі прийняття до розгляду судом, міжнародним комерційним арбітражем позовної заяви резидента про стягнення з нерезидента заборгованості, що виникла внаслідок недотримання нерезидентами строку, передбаченого зовнішньоекономічним договором (контрактом):

якщо позов направлено засобами поштового зв`язку - нарахування пені зупиняється з дня відправлення позову до суду;

якщо позов подано безпосередньо до суду - нарахування пені зупиняється з дня подання позову до суду,-

якщо відсутні докази направлення/подання позову до суду - нарахування пені зупиняється з дня прийняття процесуального документа суду про прийняття справи до провадження.

Матеріалами справи підтверджено, що перевіркою ПрАТ «ЗАВОД ФРУНЗЕ» встановлені порушення частини 2 статті 13 Закону України від 21 червня 2018 року № 2473-УІІІ «Про валюту і валютні операції», із змінами та доповненнями, пункту 142 Постанови правління Національного банку України від 24.02.2022 № 18 «Про роботу банківської системи в період запровадження воєнного стану», із змінами та доповненнями за зовнішньоекономічним контрактом від 06.03.2024 № 3108, який укладено з Frunze" Sp.z.о.о (Польща, м. Краків), за період з 06.03.2024 по 30.06.2025.

Щодо підтвердження форс-мажорних обставин

Законом №2473-7111 визначено виключні підстави для припинення або зупинення нарахування пені, а саме:

відповідно до частини 4 статті 13 Закону №2473-7111 за окремими операціями з експорту та імпорту товарів граничні строки розрахунків, встановлені Національним банком України, можуть бути подовжені центральним органом виконавчої влади, то забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері економічного розвитку, шляхом видачі висновку;

відповідно до частини 5 статті 13 Закону №2473-7НІ загальний розмір нарахованої пені не може перевищувати суми неодержаних грошових коштів за договором (вартості недопоставленого товару);

відповідно до частини 6 статті ІЗ Закону №2473-УІН у разі якщо виконання договору, передбаченого частинами другою або третьою цієї статті, зупиняється у зв`язку з виникненням форс-мажорних обставин, перебіг строку розрахунків, установленого згідно з частиною першою цієї статті, та нарахування пені відповідно до частини п`ятої цієї статті зупиняється на весь період дії форс-мажорних обставин та поновлюється з дня. наступного за днем закінчення дії таких обставин.

Підтвердженням виникнення та закінчення дії форс-мажорних обставин є відповідна довідка уповноваженої організації (органу) країни розташування сторони зовнішньоекономічного договору (контракту) або третьої країни відповідно до умов цього договору (контракту).

Відповідно до частини 7 статті 13 Закону №2473-УШ у разі прийняття до розгляду судом, міжнародним комерційним арбітражем позовної заяви резидента про стягнення з нерезидента заборгованості, що виникла внаслідок недотримання нерезидентом строку, передбаченого зовнішньоекономічним договором (контрактом), або прийняття до провадження уповноваженим органом відповідної країни документа про стягнення такої заборгованості з боржника-нерезидента на користь резидента в позасудовому (досудовому) примусовому порядку строк, встановлений відповідно до цієї статті, зупиняється з дня прийняття до розгляду такої заяви (прийняття ю провадження відповідного документа) і пеня за порушення строку в цей період не нараховується.

Зовнішньоекономічна діяльність регулюється, зокрема, Законом України «Про валюту і валютні операції» від 21.06.2018 № 2473-У11І (далі - Закон № 2473). Порушення резидентами строку розрахунків тягне за собою нарахування пені за кожний день прострочення в розмірі 0.3 відсотка суми неодержаних грошових коштів або вартості недопоставленого товару за договором (п.5. ст.13 Закону № 2473).

В той же час. згідно ч.б ст.13 Закону № 2473. в разі якщо виконання ЗЕД- договору зупиняється у зв`язку з виникненням форс-мажорних обставин, перебіг строку законодавчо встановленого строку розрахунків та нарахування пені у сфері ЗЕД зупиняються на весь період дії форс-мажорних обставин та поновлюються з дня, наступного за днем завершення дії таких обставин.

Підтвердженням виникнення та закінчення дії форс-мажорних обставин є відповідна довідка уповноваженої організації (органу) країни розташування сторони зовнішньоекономічного договору або третьої країни відповідно до умов цього договору.

Проте, при виникненні форс-мажорних обставин, одна із сторін договору повинна довести, що наявні обставини (введення воєнного стану чи початку бойових дій) мають відношення до конкретного господарського зобов`язання та унеможливлюють після постачання товару або здійснення авансового платежу отримання резидентами валютної виручки або поставку їм імпортного товару на невизначений строк, а також з метою не нарахування пені за порушення граничних строків розрахунків у період дії форс- мажорних обставин необхідно засвідчити даний факт відповідною довідкою у повноваженої організації (органу) країни нерезидента та/або сертифікатом ТПП.

Це означає, що введення воєнного стану на території України є форс-мажором та підставою для звільнення від відповідальності за порушення договору, але тільки в тому випадку, якщо саме ця обставина стала підставою для невиконання договірних зобов`язань. Тобто, необхідно довести зв`язок між невиконанням зобов`язань та воєнними діями в Україні.

Згідно з абз. 2 ч.б ст.13 Закону №2473-У1П, підтвердженням виникнення та закінчення дії форс-мажорних обставин є відповідна довідка уповноваженої організації (органу) країни розташування сторони зовнішньоекономічного договору (контракту) або третьої країни відповідно до умов цього договору (контракту), не надано.

Відповідно до ч. 1 ст. 14? розд. IV Закону України «Про торгово-промислові палати в Україні». ТПП та уповноважені нею регіональні торгово-промислові палати засвідчують форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили) та видають сертифікат про такі обставини протягом семи днів з дня звернення суб`єкта господарської діяльності за собівартістю. Сертифікат про форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили) для суб`єктів малого підприємництва видається безкоштовно.

Згідно з пп. 3.3 п. З ст. З Регламенту ТПП сертифікат (у певних договорах, законодавчих і нормативних актах згадується також як висновок, довідка, підтвердження) про форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили) (далі сертифікат) документ установленої ТИП України форми, який засвідчує настання форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили), виданий ТПП України або регіональною торгово-промисловою палатою згідно з чинним законодавством, умовами договору (контракту, угоди тощо) та цим Регламентом.

Згідно з Регламентом ТПП форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили) засвідчуються за зверненням суб`єктів господарської діяльності по кожному окремому договору, виконання якого настало згідно з умовами договору і виконання якого стало неможливим через наявність зазначених обставин, шляхом видачу сертифікату ТПП України або регіональною торгово-промисловою палатою згідно з чинним законодавством та Регламентом.

Для зупинення граничних термінів розрахунків по конкретному ЗЕД-договору та не нарахування пені, підприємству необхідно було звернутись до ТПП та отримати індивідуальний сертифікат за кожним зовнішньоекономічним контрактом, який засвідчує настання форс-мажорних обставин.

Податковий кодекс України регулює відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема визначає вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час адміністрування податків та зборів, а також відповідальність за порушення податкового законодавства (абзац перший пункт 1.1 статті 1 Кодексу).

Відповідно до частин 1 - 3 статті 3 Закону №2473-7111 відносини, що виникають у сфері здійснення валютних операцій, валютного регулювання і валютною нагляду, регулюються Конституцією України, цим Законом, іншими законами України, а також нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до цього Закону. Питання здійснення валютних операцій, основи валютного регулювання та нагляду регулюються виключно цим Законом. Зміна положень цього Закону здійснюється виключно шляхом внесення змін до цього Закону. У разі якщо положення інших законів суперечать положенням цього Закону, застосовуються положення цього Закону.

Отже, базовим та спеціальним Законом України, що визначає поняття валюти валютних операцій та валютного регулювання є Закон №2473-УІ1І.

Таким чином, вимоги абзацу одинадцятого пункту 52 підрозділу 10 розділу XX «Перехідні положення» Кодексу не поширюються на відносини, які регулюються Законом № 2473-7111.

У постанові Верховного Суду від 15 червня 2023 року (справа № 910/8580/22), ключовою ознакою форс-мажору є причинно-наслідковий зв`язок між форс- мажорними обставинами та неможливістю виконати конкретне зобов`язання. Форс-мажор (обставини непереборної сили) - це надзвичайні та невідворотні обставини, настання яких призвело до об`єктивної неможливості виконати зобов`язання. Водночас сама по собі, зокрема, збройна агресія проти України, воєнний стан, не може автоматично означати звільнення від виконання будь-ким будь-яких зобов`язань, незалежно від того, існує реальна можливість їх виконати чи ні.

Також зауважено, що Верховний Суд неодноразово вказував (постанови від 05 грудня 2023 року у справі №917/1593/22, від 18 січня 2024 року у справі № 914/2994/22, від 19 серпня 2022 року у справі №908/2287/17 тощо), що підтвердженням існування форс-мажорних обставин є відповідний сертифікат Торгово-промислової палати України чи уповноваженої нею регіональної ТПП. З наведених вище підходів слідує, шо саме по собі існування форс-мажорної обставини (обставини непереборної сили) ще не є свідченням того, що безпосередньо вона вплинула на неможливість виконання особою певного зобов`язання за договором чи обов`язку, передбаченого законодавчими та іншими нормативними актами. Такий зв`язок має встановлюватись як шляхом надання сертифіката (довідки) Торгово-промислової палати України чи уповноваженої нею регіональної ТПП, так і оцінкою інших належних доказів, що можуть це підтвердити.

Так у Постанові від 27.02.2025 року № 520/2941/24 зазначено ключовою ознакою форс-мажору є причинно-наслідковий зв`язок між форс- мажорними обставинами та неможливістю виконати конкретне зобов`язання. Форс-мажор, або ж обставини непереборної сили, - це надзвичайні та невідворотні обставини, настання яких призвело до об`єктивної неможливості виконати зобов`язання. Водночас сама по собі, зокрема, збройна агресія проти України, девальвація гривні, воєнний стан, не може автоматично означати звільнення від виконання будь-ким будь-яких зобов`язань, незалежно від того, існує реальна можливість їх виконати чи ні. Воєнний стан, як обставини непереборної сили, звільняє від відповідальності лише у разі, якщо саме внаслідок пов`язаних із нею обставин компанія/фізична особа не змогла виконати ті чи інші зобов`язання. Про обґрунтованість такого висновку свідчить і аналіз частини шостої статті 13 Закону України №2473, яка передбачає можливість зупинення перебігу строків розрахунків та нарахування пені за їх порушення лише у разі зупинення виконання договору, яке відбувається у зв`язку із виникненням форс-мажорних обставин. Іншими словами, неможливість виконання договору, а відповідно, і звільнення від нарахування пені, має місце у разі впливу форс-мажорних обставин на таку можливість. Для звільнення від відповідальності за порушення зобов`язання згідно зі статтями 617 ЦК України, 218 ГК України особа, яка порушила зобов`язання, повинна довести: 1) наявність обставин непереборної сили; 2) їх надзвичайний характер,- 3) неможливість попередити за даних умов завдання шкоди; 4) причинний зв`язок між цими обставинами і понесеними збитками (постанова Верховного Суду України від 10.06.2015 у справі № 904/6463/14.

Такі висновки викладено у постановах Верховного Суду від 16 липня 2019 року у справі №917/1053/18, від 25 січня 2022 року у справі №904/3886/21, від 18 січня 2024 року у справі № 914/2994/22, від 05 жовтня 2023 року у справі №520/14773/21, від 19 серпня 2022 року у справі №818/2429/18, від 17 червня 2020 року у справі №812/677/17, від 03 вересня 2019 року у справі №805/1087/16.

Враховуючи викладене, дослідивши матеріали справи, аналізуючи наведені норми права, суд вважає правомірними висновки податкового органу про порушення позивачем вимог частини 3 статті 13 Закону України вiд 21 червня 2018 року №2473-VIII Про валюту i валютнi операції та пункту 14- 2 Постанови правлiння Нацiонального банку України вiд 24.02.2022 №18 Про роботу банкiвської системи в перiод запровадження воєнного стану, iз змiнами та доповненнями, за зовнiшньоекономiчним контрактом вiд 06.03.2024 №3108, а тому податкове повідомлення-рішення прийняте відповідачем не підлягає скасуванню.

Усі інші аргументи сторін вивчені судом, однак є такими, що не потребують детального аналізу у цьому судовому рішенні, оскільки вищенаведених висновків суду не спростовують.

Суд вказує, що згідно з вимогами ст.2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з ме тою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтер есів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

У справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів влад них повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень тау спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5)добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім фор мам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, протягом розумного строку.

Статтею 6 Кодексу адміністративного судочинства визначено, що суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого, зокрема, людина,її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави.

Проаналізувавши наведене, суд вважає за необхідне вказати, що позовні вимоги є такими, що не підлягають задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись ст. 19 Конституції України, ст.ст. 243, 244, 245, 246 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов Приватого акціонерного товариства "Завод Фрунзе" (вул. Георгія Тарасенка, буд. 57А,м. Харків,Харківська обл., Харківський р-н,61001, ) до Головного управління ДПС у Харківській області (вул. Григорія Сковороди, буд. 46,м. Харків,Харківська обл., Харківський р-н,61057, ) про визнання протиправним та скасування податкових повідомлень-рішень залишити без задоволення.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Суддя Кухар М.Д.