Справа № 504/5128/24
Суддя: Лук'янчук О.В.
Дата ухвалення: 2026-02-17 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

17 лютого 2026 р.м. ОдесаСправа № 504/5128/24

Суддя П`ятого апеляційного адміністративного суду Лук`янчук О.В., розглянувши можливість відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Доброславського районного суду Одеської області від 10 липня 2025 року по справі за позовом ОСОБА_1 до Державної служби України з безпеки на транспорті про скасування постанови №АВ00001824 від 21.10.2024 року по справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксовані в автоматичному режимі, постанови №АВ00002536 від 08.11.2024 року по справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксовані в автоматичному режимі, -

В С Т А Н О В И В :

Рішенням Доброславського районного суду Одеської області від 10.07.2025 року у задоволенні позову ОСОБА_1 відмовлено.

На зазначене судове рішення ОСОБА_1 подала апеляційну скаргу.

Перевіривши апеляційну скаргу, суд вважає, що вона не може бути прийнята до апеляційного провадження та підлягає залишенню без руху, оскільки апелянтом не надано доказів сплати судового збору відповідно до вимог Закону України Про судовий збір, а також пропущено строк звернення до суду.

Щодо сплати судового збору, то відповідно до ч. 5 статті 296 КАС України до апеляційної скарги додається документ про сплату судового збору.

Як вбачається з матеріалів справи, позивач оскаржує два рішення відповідача про притягнення до адміністративної відповідальності.

Так, Великою Палатою Верховного Суду, у постанові від 18 березня 2020 року у справі №543/775/17 викладено висновки щодо сплати судового збору по даній категорії справ.

Судом враховуються такі висновки відповідно до ч.5 ст.242 КАС України.

Згідно вказаної позиції у справах щодо оскарження постанов про адміністративне правопорушення у розумінні статей 287, 288 КУпАП, як і в інших справах, які розглядаються судом у порядку позовного провадження, слід застосовувати статті 2-5 Закону України «Про судовий збір» від 08.07.2011 № 3674-VI, які пільг за подання позовної заяви, відповідних скарг у цих правовідносинах не передбачають. Розмір судового збору за подання позовної заяви у справах щодо накладення адміністративного стягнення складає 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Розмір судового збору за подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції - 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Відповідно до вимог п. 1 ч. 5 ст. 296 КАС України до апеляційної скарги додається документ про сплату судового збору.

Таким чином, подана апеляційна скарга не відповідає вимогам п.1 ч.5 ст.296 КАС України.

Відповідно до ст. 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2024 рік" з 1 січня 2024 року установлено прожитковий мінімум для працездатних осіб у розмірі 3028 грн. (на час звернення до суду з позовом)

Таким чином, ставка судового збору за подання до адміністративного суду апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції становить 1816,80 грн ((3028 х 0,2) х 2 х 1,5%).

Водночас, апелянтом надано квитанцію про сплату судового збору у розмірі 1610,40 грн.

Отже, для розгляду апеляційної скарги необхідно сплатити судовий збір у розмірі 206,40 грн.

Судовий збір за подачу апеляційної скарги до П`ятого апеляційного адміністративного суду повинно бути перераховано або внесено на рахунок № UA1015758, код класифікації доходів бюджету 22030101 Судовий збір (Державна судова адміністрація України, 050), отримувач ГУК у м. Одесі/Приморський р-н/22030101, код отримувача (ЄДРПОУ) 37607526, банк отримувач: Казначейство України (ЕАП), код банку (МФО) 899998.

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 298 КАС України, до апеляційної скарги, яка не оформлена відповідно до вимог, встановлених статтею 296 цього Кодексу, застосовуються правила ст. 169 цього Кодексу.

Крім того, апелянтом пропущено строк на апеляційне оскарження судового рішення.

Стаття 286 КАС України визначає особливості провадження у справах з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень щодо притягнення до адміністративної відповідальності.

Згідно до вимог ч.4 ст.286 КАС України апеляційні скарги на судові рішення у справах, визначених цією статтею, можуть бути подані протягом десяти днів з дня його проголошення.

За приписами ст.295 КАС України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: 1) на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду; 2) на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Необхідно зауважити, що строки подання апеляційних скарг в даній категорії справ визначені ст.286 КАС України, норми якої є спеціальними по відношенню до норм ст.295 КАС України.

Тобто, строк подання апеляційної скарги в даному випадку становить десять днів з дня проголошення оскаржуваного рішення.

Як вбачається з Єдиного державного реєстру судових рішень оскаржуване рішення Доброславського районного суду Одеської області ухвалено 10.07.2025 р. Забезпечено надання загального доступу: 20.10.2025 р.

При цьому, судом першої інстанції в рішенні від 10.07.2025 р. встановлений загальний строк оскарження судового рішення.

Зазначене питання вже вирішував Верховний Суд у складі судової палати з розгляду справ щодо виборчого процесу та референдуму, а також захисту політичних прав громадян Касаційного адміністративного суду (далі також - Судова палата) в постанові від 09 червня 2022 року №300/1617/20.

Судова палата, зокрема зазначила, що стосовно роз`яснення судом першої інстанції у категорії термінових адміністративних справ загальних строків на оскарження судового рішення, а не спеціальних, встановлених, зокрема, статтею 287 КАС України, сторона мала легітимні очікування на можливість оскарження судового рішення саме у встановлений судом строк - тридцять днів.

У Рішенні Другого сенату Конституційного Суду України від 07 квітня 2021 року у справі №1-р(II)/2021 зазначено, що принцип правомірних (легітимних) очікувань є складовим елементом загального принципу юридичної визначеності та виражає ідею, що "органи публічної влади повинні не лише додержуватися приписів актів права, а й своїх обіцянок та пробуджених [у особи] очікувань. Згідно з доктриною леґітимних очікувань - ті, хто чинить добросовісно на підставі права, яким воно є, не повинні відчувати краху надій щодо своїх леґітимних очікувань" [спеціальне Дослідження Європейської Комісії "За демократію через право" (Венеційська Комісія) "Мірило правовладдя" CDL-AD(2016)007, пункт II.B.5.61].

З огляду на наведене, Судова палата зазначила, що суд апеляційної інстанції повинен ураховувати зумовлені роз`ясненням суду першої інстанції легітимні очікування сторони щодо права на звернення до суду з апеляційною скаргою у встановлений судом тридцятиденний строк, а отже апеляційний суд помилково не взяв до уваги обґрунтування заяви про поновлення строку на апеляційне оскарження.

Як наслідок, Верховний Суд у складі судової палати з розгляду справ щодо виборчого процесу та референдуму, а також захисту політичних прав громадян Касаційного адміністративного суду констатував правильність, а отже і відсутність підстав відступати від висновку, сформованого у постановах Верховного Суду від 03 липня 2019 року (справа № 761/20343/18), від 21 лютого 2020 року (справа № 640/4915/19), від 11 червня 2020 року (справа № 640/3859/19), від 24 вересня 2020 року (справа № 300/390/20), відповідно до якого апелянт не допустив необ`єктивного зволікання з поданням апеляційної скарги у цій категорії справ, де суд першої інстанції роз`яснив загальні, а не спеціальні строки на апеляційне оскарження рішення.

Проте, апелянтом зазначено в апеляційній скарзі про те, що оскаржуване рішення суду першої інстанції було отримано ним 19.10.2025 р. Водночас, з апеляційною скаргою апелянт звернувся 20.11.2025 р. (відповідно до відомостей трек-номера конверта, в якому надійшла апеляційна скарга.), тобто з пропуском навіть тридцятиденного строку.

В апеляційній скарзі апелянт порушує питання щодо поновлення строку на апеляційне оскарження. Як на підставу пропуску строку посилається на те, що у зв`язку із аварійними відключеннями світла протягом останнього місяця, апелянт фізично не міг встигнути надати до суду апеляційну скаргу у тридцятиденний строк з дати отримання повного тексту рішення.

Суд звертає увагу скаржника на те, що статею 44 КАС України передбачено обов`язок учасників справи добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки, зокрема, виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки, а також виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом (пункти 6, 7 частини п`ятої цієї статті).

Отже, наведеними нормами чітко окреслено характер процесуальної поведінки, який зобов`язує учасників справи діяти сумлінно, проявляти добросовісне ставлення до наявних у них прав і здійснювати їх реалізацію таким чином, щоб забезпечити неухильне та своєчасне (без суттєвих затримок та зайвих зволікань) виконання своїх обов`язків, встановлених законом або судом, зокрема, щодо дотримання строку апеляційного оскарження.

Для цього учасник справи як особа, зацікавлена у поданні апеляційної скарги, повинна вчиняти усі можливі та залежні від нього дії, використовувати у повному обсязі наявні засоби та можливості, передбачені чинним законодавством.

Кодекс адміністративного судочинства України не пов`язує право суду відновити пропущений строк з певним колом обставин, що спричинили пропуск строку. Отже, в кожному випадку суд з урахуванням конкретних обставин пропуску строку оцінює докази, що наведені в обґрунтування клопотання про його відновлення, та робить мотивований висновок щодо поважності чи неповажності причин пропуску строку.

Суд зазначає, що клопотання чи заява про відновлення процесуального строку повинна містити роз`яснення причин пропуску і підстави, з яких заявник вважає ці причини поважними. В клопотанні чи заяві повинні бути докази того, що здійснити відповідні процесуальні дії у визначений строк у заявника не було можливості.

Поважними причинами визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення сторони та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення сторонами у справі процесуальних дій та підтверджені належними доказами.

З приводу твердження апелянта про аварійні відключення світла, суд зазначає, що доказів, які б підтверджували ці обставини, до апеляційної скарги не надано.

Доводи скаржника щодо пропущення строку на апеляційне оскарження рішення Доброславського районного суду Одеської області від 10 липня 2025 року, викладені в апеляційній скарзі, не можуть вважатися поважними причинами пропуску строку звернення до суду, оскільки носять суб`єктивний характер і є такими, що залежали виключно від свідомого волевиявлення скаржника.

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 298 КАС України, до апеляційної скарги, яка не оформлена відповідно до вимог, встановлених статтею 296 цього Кодексу, застосовуються правила ст. 169 цього Кодексу.

Таким чином, апеляційну скаргу слід залишити без руху та надати строк для усунення недоліків апеляційної скарги особі, яка її подала, шляхом надання до суду заяви про поновлення строку на апеляційне оскарження із зазначенням інших підстав для поновлення такого строку, а також доказів доплати судового збору в розмірі, встановленому ухвалою суду, протягом 10 днів з дня вручення даної ухвали.

Враховуючи вищевикладене та керуючись ст. ст. 169, 296, 298 КАС України, суддя,

У Х В А Л И В :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без руху.

Надати апелянту строк для усунення недоліків поданої апеляційної 10 днів з дня вручення даної ухвали.

Роз`яснити апелянту, що у разі не усунення зазначених недоліків апеляційної скарги, відповідно до ст.169 КАС України апеляційна скарга буде повернута скаржнику, а якщо заяву не буде подано у визначений строк або причини пропуску строку буде визнано судом не поважними то відповідно до ст. 299 КАС судом буде відмовлено у відкритті апеляційного провадження.

Ухвала апеляційного суду набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя О.В. Лук`янчук