Справа № 463/1303/26
Суддя: Яворський С. Й.
Дата ухвалення: 2026-02-17 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа №463/1303/26
Провадження №2-а/463/24/26
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

17 лютого 2026 року м. Львів

Суддя Личаківського районного суду м.Львова Яворський С.Й., розглянувши матеріали адміністративного позову ОСОБА_1 (місце реєстрації та проживання: АДРЕСА_1 ) до Головного управління Національної поліції у Львівській області (місцезнаходження: м.Львів, пл.Генерала Григоренка,3) про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення,-

в с т а н о в и в :

12.02.2026 року представник позивача адвокат Струс Н.Я. через систему «Електронний Суд» звернулася до суду в інтересах позивача ОСОБА_1 із адміністративним позовом до Головного управління Національної поліції у Львівській області про поновлення строку на оскарження та скасування постанови про адміністративне правопорушення, з підстав викладених у фабулі позову.

Зазначена позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки подана з порушенням вимог ст. ст. 160, 161 КАС України.

Відповідно до ч.3 ст.161 КАС України, до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Крім того, згідно ч. 8 ст.160 КАС України, якщо позовна заява подається особою, звільненою від сплати судового збору відповідно до закону, у ній зазначаються підстави звільнення позивача від сплати судового збору.

Відповідно до пп.1 п.3 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір», за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано суб`єктом владних повноважень справляється судовий збір в розмірі 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду (3328 грн.).

Під час розгляду адміністративної справи №543/775/17 (постанова від 18.03.2020 року) Велика Палата Верховного Суду висловилась про те, що у справах щодо оскарження постанов про адміністративне правопорушення у розумінні положень статей 287, 288 КУпАП, як і в інших справах, які розглядаються судом у порядку позовного провадження, слід застосовувати статті 2-5 Закону України «Про судовий збір», які пільг за подання позовної заяви, відповідних скарг у цих правовідносинах не передбачають.

Також, з огляду на необхідність однакового підходу у визначенні розміру судового збору, який підлягає застосуванню у справах щодо накладення адміністративного стягнення та справляння судового збору, Велика Палата Верховного Суду в цій постанові вказала, що судовий збір за подання позовної заяви складає 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (665,60 грн).

Відповідно до ч.3 ст.4 ЗУ «Про судовий збір» При поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Таким чином, позивачу необхідно сплатити судовий збір в розмірі 532,48 гривень, та долучити до матеріалів справи відповідну квитанцію, або ж зазначити підстави звільнення від сплати судового збору.

В контексті положень пункту 2 ч.5 ст.160 КАС України щодо необхідності зазначення у позовній заяві повних відомостей про сторін у справі, зокрема відповідача, суддя вважає за необхідне зазначити про наступне.

Приписами ч.3 ст.288 КУпАП визначено порядок оскарження постанови у справі про адміністративне правопорушення, передбачено, що постанову іншого органу (посадової особи) про накладення адміністративного стягнення, постанову по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване в автоматичному режимі можна оскаржити у вищестоящий орган (вищестоящій посадовій особі) або в районний, районний у місті, міський чи міськрайонний суд, у порядку, визначеному Кодексом адміністративного судочинства України, з особливостями, встановленими цим Кодексом.

Аналіз наведених норм права свідчить про те, що при розгляді справ про адміністративні правопорушення, зокрема, передбачених ч.1 ст.122 КУпАП інспектори відповідного орану поліції діють не як самостійний суб`єкт владних повноважень, а від імені органів Національної поліції, а саме - від імені Департаменту патрульної поліції Національної поліції України і її територіальних органів.

Отже, відповідні інспектори та управління не можуть виступати самостійним відповідачем у таких справах, оскільки належним відповідачем є саме відповідний орган, на який, зокрема положеннями ст.222 КУпАП покладено функціональний обов`язок розглядати справи про адміністративне правопорушення, передбачені зокрема ч.1 ст.122 КУпАП.

Відповідно до ст.ст. 25, 26, 42 КАС України на позивача покладено обов`язок визначати відповідача у справі. Водночас позивач не позбавлений права звернутись до суду з клопотанням про залучення до участі у справі співвідповідачів і третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог.

Використання у зазначених вище нормах формулювань «від імені органів Національної поліції розглядати справи про адміністративні правопорушення і накладати адміністративні стягнення», «розгляд яких віднесено до відання органів, зазначених у ст.222 - 244-20 КУпАП» вказує на те, що відповідачем у таких справах, які розглядаються судом в порядку, визначеному КАС України, є саме орган державної влади - суб`єкт владних повноважень, а не особа, яка перебуває з цим органом у трудових відносинах та від його імені здійснює розгляд справ про адміністративні правопорушення та накладає адміністративні стягнення.

Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 17.09.2020 року у справі №742/2298/17 та від 26.12.2019 р. у справі за №724/716/16-а.

Суд звертає увагу на те, що органом Національної поліції, у даній справі, є Департамент патрульної поліції, від імені якого виступає Управління патрульної поліції та відповідний інспектор, уповноважений накладати адміністративні стягнення та розглядати справи про адміністративні правопорушення. Позивачем не вірно визначено відповідача, оскільки постанова виносилась працівником УПП у Львівській області ДПП, а не ГУ НП у Львівській області.

Відповідно до ч.1 ст.169 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Зважаючи на вищенаведене, зазначена позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки така подана з порушенням вимог ст.160,161 КАС України, з встановленням позивачу 5-денного строку на усунення недоліків, шляхом скерування на адресу суду заяви про усунення недоліків, до якої слід долучити: оригінал платіжного документу про сплату судового збору в розмірі 532,48 гривень.

А також позивачу необхідно врахувати зазначені суддею роз`яснення, надані в мотивувальній частині вказаної ухвали щодо належного визначення складу учасників справи (належного відповідача).

Керуючись ст. 169 КАС України, суд, -

постановив:

Позовну заяву ОСОБА_1 (місце реєстрації та проживання: АДРЕСА_1 ) до Головного управління Національної поліції у Львівській області (місцезнаходження: м.Львів, пл.Генерала Григоренка,3) про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення - залишити без руху, надавши позивачу строк у 5 (п`ять) дні з дня вручення ухвали, для усунення недоліків, які зазначені в мотивувальній частині ухвали.

Роз`яснити позивачеві, що у випадку неусунення ним недоліків позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк, позовну заяву буде повернуто позивачеві на підставі п.1 ч.4 ст.169 КАС України.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: С.Й. Яворський