Справа № 240/20802/23
Суддя: Смілянець Е. С.
Дата ухвалення: 2026-02-17 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 240/20802/23

Головуючий суддя 1-ої інстанції - Гурін Дмитро Миколайович

Суддя-доповідач - Смілянець Е. С.

17 лютого 2026 року

м. Вінниця

Сьомий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді: Смілянця Е. С.

суддів: Драчук Т. О. Полотнянка Ю.П. ,

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Житомирської митниці на рішення Житомирського окружного адміністративного суду від 03 квітня 2025 року у справі за адміністративним позовом приватного підприємства "ЛК Сервіс" до Житомирської митниці про визнання протиправними та скасування рішення і картки відмови,

В С Т А Н О В И В :

позивач, Приватне підприємство "ЛК Сервіс", звернулось в суд із позовом до Житомирської митниці, в якому просить визнати протиправними та скасувати винесені Житомирською митницею рішення про коригування митної вартості від 30.06.2023 №UA101000/2023/000166/2 та Картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA101020/2023/000914 від 30.06.2023.

Житомирський окружний адміністративний суд рішенням від 03.04.2025 позов задовольнив.

Не погоджуючись з рішенням суду, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій посилаючись на порушення судом норм матеріального та процесуального права просить скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове рішення, яким у задоволені позовних вимог відмовити.

Аргументами скарги зазначає, що за результатами перевірки встановлено, що заявлена митна вартість товарів №1, 2, 3 є нижчою за вартість ввезених на митну територію України схожих товарів. Було встановлено, що документи, подані для митного оформлення, містять розбіжності, не містять всіх відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за товар, а також відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товару, а саме: у автотранспортній накладній (CMR) від 21.06.2023 зазначено, що до перевезення автомобільним транспортом вантаж прийнято РЕ PIATKIVSKYI O.N. Для підтвердження вартості перевезення декларантом надано рахунок-фактуру на транспортні витрати №LS-4491736 від 22.06.2023, складена ТОВ «Ламан Шиппінг». До митного оформлення не надано документи, які вказували б на юридичний зв`язок між ТОВ «Ламан Шипінг» та РЕ РІАТКIVSKYI O.N. з приводу переміщення оцінюваного товару. За відсутності таких документів, рахунок-фактура на транспортні витрати №LS-4491736 від 22.06.2023, видана ТОВ «Ламан Шипінг» не може бути використана як належний та допустимий доказ фактично понесених покупцем витрат на транспортування партії товару.

Також, рахунок-фактура на транспортні витрати №LS-4491736 від 22.06.2023 що на думку декларанта підтверджує витрати на транспортування оцінюваних товарів, не містить інформацію про товар, що транспортувався, реквізити автотранспортної накладної або номер коносаменту, маршрут слідування. Відсутність таких відомостей може свідчити про те, що даний документи не стосуються оцінюваного товару. Вказаний у рахунку контейнер міг використовуватися при транспортуванні необмеженої кількості інших партій товару, у зв`язку із тим, що вони використовуються багаторазово. Крім того, за відсутності інформації щодо маршруту слідування неможливо перевірити достовірність декларування витрат на транспортування товару.

Відповідно до договору на перевезення від 01.10.2021 №782517 на кожне перевезення надається Заявка в якій заявляється найменування та кількість вантажу, маршрут слідування. Разом з тим, до митного оформлення даний документ не надано. Вважає, відомості про витрати на транспортування оцінюваного товару не базуються на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню, що позбавляє митний орган перевірити достовірність декларування витрат на транспортування, що відповідно до ч.10 ст.58 Митного кодексу України є складовою митної вартості.

У відзиві на апеляційну скаргу позивач зазначає, що судом першої інстанції розгляд справи проведено з дотриманням норм матеріального і процесуального права, повно та всебічно досліджено наявні у справі докази та надано їм належну оцінку, а зроблені висновки у справі є правильними і законними.

Згідно з положеннями ч. 3 ст. 308 Кодексу адміністративного судочинства України (далі-КАС України), суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.

Виходячи з приписів ст.ст. 311, 263 КАС України, вищезазначена апеляційна скарга розглядається в порядку письмового провадження.

Заслухавши доповідь судді, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з огляду на наступне.

Судом першої інстанції встановлено та підтверджується матеріалами справи, що 28.06.2023 до відділу митного оформлення «Оліївка» митного поста «Житомир-центральний» з метою імпорту товарів:

№1 - «Мультимедійні гучномовці для комп`ютера (колонки по два гучномовця вмонтовані в корпус)», код згідно із УКТ ЗЕД - - 14,62 доларів США за одиницю;

№2 - «Мультимедійні гучномовці для комп`ютера (колонки по одному гучномовцю вмонтовані в корпус)», код згідно із УКТ ЗЕД - - 4,77 доларів США за одиницю;

№3 - «Мультимедійні гучномовці для комп`ютера (з одним або кількома гучномовцями вмонтованими в один корпус) поєднані із звукозаписувальною або звуковідтворювальною апаратурою», код згідно із УКТ ЗЕД - - 7,73 доларів США за одиницю, що ввозилися на адресу ПП «ЛК СЕРВІС», подано митну декларацію №UA101020/2023/023504 (23UA04U4).

Разом з митною декларацією декларантом подано такі документи: зовнішньоекономічний договір-контракт купівлі-продажу стороною якого є виробник товару №НТ-LK202108UA від 06.08.2021 та додаткова угода №1 від 01.12.2022 до Договору купівлі-продажу №НТ-LK202108UA від 06.08.2021; пакувальний лист від 11.05.2023 та переклад; рахунок-проформа від 27.04.2023 №LK-270403; рахунок-фактуру (інвойс) від 11.05.2023 №LK-110503 та переклад; коносамент від 17.05.2023 №HYSF; автотранспортну накладну CMR від 21.06.2023; банківський платіжний документ, що стосується оплати оцінюваного товару від 30.05.2023 №27 на суму 16000,00 доларів США та банківський платіжний документ, що стосується оплати оцінюваного товару від 08.06.2023 №28 на суму 10229,51 доларів США; рахунок-фактура про надання транспортно-експедиційних послуг від 22.06.2023 №LS-4491736; договір про транспортно-експедиційне обслуговування укладений між ТОВ «ЛАМАН ШИПІНГ» та ПП «ЛК СЕРВІС» від 01.10.2021 №782517 (а.с.12-87).

При здійсненні митного оформлення зазначених товарів АСМО «Інспектор» було згенеровано митні формальності за кодом 105-2, 106-2: «По наступних товарах можливе заниження митної вартості товару: (1, 2, 3) Здійснити перевірку правильності визначення митної вартості відповідно до Митного кодексу України з урахуванням вимог наказу Державної митної служби України від 01.07.2021 №476 «Про затвердження Методичних рекомендацій щодо роботи посадових осіб митних органів з аналізу, виявлення та оцінки ризиків при здійсненні контролю за правильністю визначення митної вартості товарів, які переміщуються через митний кордон України» Ретельно опрацювати подані документи для оцінки наявності підстав для запиту додаткових документів відповідно до частин 3 та 4 статті 53 Митного кодексу України.

На вимогу відповідача, згідно ч.3 ст.53 Митного кодексу України, позивачем додатково надано відповідачу експортну декларацію країни відправника №60889158 від 12.05.2023, декларацію Т1 №23PL445010NS5Z8SC9 від 22.06.2023, експертний висновок Житомирської торгово-промислової №В-1579 від 28.06.2023 з додатками, висновок ДП «Державний інформаційно-аналітичний центр моніторингу зовнішніх ринків» від 28.06.2023 №113/399, довідку ТОВ «Ламан Шипінг» про транспортні витрати №404978 від 22.06.2023, договір про організацію перевезення вантажів автотранспортом №001 від 25.08.2022 укладений між ТОВ «Ламанш Шипінг» і ФОП ОСОБА_1 , договір транспортної експедиції організації автомобільних перевезень вантажів №081222 від 08.12.2022 між ФОП ОСОБА_1 та ФОП ОСОБА_2 , договір транспортної експедиції організації автомобільних перевезень вантажів №200623-1 від 20.06.2023 укладений між ФОП ОСОБА_2 та ФОП ОСОБА_3 .

Визначена декларантом митна вартість за декларацією №23UA04U4 склала 1036555,59 грн, сума митних платежів склала 328261,35 грн.

30.06.2023 відповідачем було винесено рішення про коригування митної вартості №UA101000/2023/000166/2 (далі - Рішення про коригування митної вартості), з якого вбачалось, що митна вартість не може бути визначена за ціною договору, оскільки за результатами перевірки Відповідачем встановлено, що заявлена митна вартість товарів є нижчою за вартість ввезених на митну територію України ідентичних товарів, а документи, подані для митного оформлення містять розбіжності не містять всіх відомостей що підтверджують числові значення складових митної вартості товару, а саме; документи, зазначені у частині 2 статті 53 Митного кодексу України, подані для митного оформлення, не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товару, а саме:

- у автотранспортній накладній (CMR) від 21.06.2023 зазначено, що до перевезення автомобільним транспортом вантаж прийнято РЕ PIATKIVSKYI O.N. Для підтвердження вартості перевезення декларантом надано рахунок-фактуру на транспортні витрати №LS-4491736 від 22.06.2023, складена ТОВ «Ламан Шиппінг». До митного оформлення не надано документи, які вказували б на юридичний зв`язок між ТОВ «Ламан Шипінг» та РЕ PIATKIVSKYI O.N. з приводу переміщення оцінюваного товару. За відсутності таких документів, рахунок-фактура на транспортні витрати №LS-4491736 від 22.06.2023, видана ТОВ «Ламан Шипінг» не може бути використана як належний та допустимий доказ фактично понесених покупцем витрат на транспортування партії товару;

- додатково наданий на вимогу митного органу договір про організацію перевезення вантажу автотранспортом від 20.06.2023 №200623-1 укладений між ФОП ОСОБА_2 та ФОП ОСОБА_3 щодо необмеженої кількості послуг з організації перевезення експортно-імпортних вантажів. Умови перевезення конкретної партії товару обумовлюються замовником у заявках. Саме такий документ, може свідчити про те, що між сторонами ФОП ОСОБА_2 та ФОП ОСОБА_3 виникли правовідносини саме з перевезення оцінюваної партії товару. Такий документ, не долучено до митного оформлення;

- відповідно до договору на перевезення від 01.10.2021 №782517 між ПП "ЛК СЕРВІС" та ТОВ «Ламан Шипінг» на кожне перевезення надається Заявка в якій заявляється найменування та кількість вантажу, маршрут слідування. Разом з тим, до митного оформлення даний документ не надано. Також, рахунок-фактура на транспортні витрати №LS-4491736 від 22.06.2023 та додатково надана довідка про транспортні витрати від 22.06.2023 №404978, що на думку декларанта підтверджують витрати на транспортування оцінюваних товарів не містить інформацію про товар, що транспортувався, реквізити автотранспортної накладної. Відсутність таких відомостей може свідчити про те, що дані документи не стосуються оцінюваного товару. Вказаним у рахунку контейнер міг використовуватися при транспортуванні необмеженої кількості інших партій товару, у зв`язку із тим, що вони використовуються багаторазово. Таким чином, відомості про витрати на транспортування оцінюваного товару не базуються на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню, що позбавляє митний орган перевірити достовірність декларування витрат на транспортування, що відповідно до ч.10 ст.58 Митного кодексу України є складовою митної вартості;

- на вимогу митного органу переклад на українську мову копії митної декларації країни відправлення №60889158 від 12.05.2023 не надано;

- додатково наданий висновок про вартість товару №113/399 від 28.06.2023, складений ДП «ДЕРЖЗОВНІШІНФОРМ» не може бути використаний для підтвердження заявленої митної вартості. Відповідно до Національного стандарту №1 «Загальні засади оцінки майна і майнових прав», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 10.09.2003 №1440 (зі змінами), під час підготовки висновку оцінювач самостійно здійснює пошук інформаційних джерел, їх аналіз та виклад обґрунтованих висновків. При цьому оцінювач повинен проаналізувати всі інформаційні джерела, пов`язані із об`єктом оцінки, тенденції на ринку подібного майна, інформацію про угоди щодо подібного майна та іншу істотну інформацію. Зібрані оцінювачем вихідні дані та інша інформація повинні відображатися у звіті про оцінку майна з посиланням на джерело їх отримання та у додатках до нього. До висновку про вартість товару №113/399 від 28.06.2023 не долучено документи, на підставі яких, експертом здійснено висновок про вартість. За відсутності у розпорядженні митного органу додатків до висновку у вигляді цінової інформації «Huizhou Honesty Technology Со.,Ltd» та інформації з мережі Інтернет не можливо перевірити відомості, викладені у висновку та з`ясувати чи проведено експертом аналіз кон`юнктури ринку, та чи проаналізована інформація про вартісні характеристики товарів із інших джерел;

- додатково наданий Експертний висновок Житомирської торгово-промислової палати від 28.06.2023 №В-1579 не може бути використано як документ, що підтверджує заявлену митну вартість у зв`язку із наступним. Відповідно до Національного стандарту №1 «Загальні засади оцінки майна і майнових прав», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 10.09.2013, під час підготовки висновку оцінювач самостійно здійснює пошук інформаційних джерел, їх аналіз та виклад обґрунтованих висновків. При цьому оцінювач повинен проаналізувати всі інформаційні джерела, пов`язані із об`єктом оцінки, тенденції на ринку подібного майна, інформацію про угоди щодо подібного майна та іншу істотну інформацію. Зібрані оцінювачем вихідні дані та інша інформація повинні відображатися у звіті про оцінку майна з посиланням на джерело їх отримання та у додатках до нього. Разом з тим, висновок про вартість оцінюваного товару ґрунтується на інформації про вартісні характеристики товару лише із одного джерела у мережі «Інтернет» htps://alibaba.com. При цьому експертом не проведено аналіз кон`юнктури ринку, не проаналізована інформація про вартісні характеристики товарів із інших джерел. Долучені до висновку додатки з мережі Інтернет знаходяться в поганій якості (нечіткість зображення), що позбавляє митний орган можливості перевірити наявність в них посилання на джерело їх отримання, опис та якісні характеристики товарів, використаних для порівняння з оцінюваними;

- відповідно до ч.3 ст.53 Митного кодексу України не надано такі додаткові документи, що підтверджують заявлену митну вартість товару, а саме: 1) виписку з бухгалтерської документації (для підтвердження фактично понесених витрат на транспортування товару); 2) прайс-лист виробника товару.

На підставі вищевикладеного, митна вартість була визначена за резервним методом і ґрунтується на раніше визнаних (визначених) митними органами митній вартості схожих товарів: Товар №1 митна декларація №UA100380/2022/355332 від 15.06.2022 - 1. Комплекти гучномовців, що вмонтовані в один корпус: 8"+1.5" Коаксіальний безрамочний стельовий гучномовець, 3.75W-7.5W-15W-30W арт.Т-208Т - 30 компл.; Підвісний гучномовець з широким покриттям, 15W, білий apт.T-200DW - 20 компл.; 5"+1.5" Гучномовець настінний двосмуговий, 30W, 100V+8ohm, чорний арт.Т-775Р - 100 компл.; 5"+1.5" Гучномовець настінний двосмуговий, 30W, 100V+8ohm, білий арт.Т-775РW - 100 компл.; 4"+1.5" Гучномовець настінний двосмуговий, 20W, 100V+8ohm, білий apт.T-774PW - 100 компл.; Торговельна марка ІТС Виробник Guangzhou Baolun Electronics Co.Ltd.Kpama виробництва CN - 25,97 доларів США за одиницю; Товар №2 митна декларація №23UA39U2 від 10.04.2023 «Гучномовці окремі, вмонтовані в корпус: Гучномовець настінний ІТС, модель Т-601 - 300 шт. Гучномовець настінний ІТС, модель Т-ІОЗЕ - 230 шт. - 8,94 доларів СІЛА за одиницю; Товар №3 митна декларація №23UA89U6 від 15.03.2023 «1. Звуковідтворювальна апаратура без пристроїв для звукозапису, з функцією радіо, оснащена входом USB та Bluetooth, не здатні працювати без зовнішнього джерела живлення: сабвуфери - 80 шт. (а.с.88-90).

Визначена рішенням про коригування митної вартості митна вартість товарів склала по товару 1 - 652434,65 грн, а різниця між митної вартістю, визначеною декларантом та відповідачем, склала 285100,53 грн, по товару 2 митна вартість товарів склала 782000,50 грн, а різниця склала 364613,14 грн, по товару 3 митна вартість склала 251353,54 грн, а різниця склала 74295,30 грн.

На виконання приписів ч.7 ст.55 Митного кодексу України та у зв`язку з незгодою декларанта з митною вартістю, визначеною Рішенням про коригування митної вартості від 30.06.2023 №UА101000/2023/000166/2, 30.06.2023 позивачем за ЕМД №23А77U2 було повторно подано до митного оформлення той же товар, але за ціною, визначеною оскаржуваним рішенням про коригування митної вартості №UА101000/2023/000166/2 від 30.06.2023 (а.с.93-97). Тобто, сам факт подання ЕМД №23UА77U2 відповідно до ч.7 ст.55 Митного кодексу України, є підтвердженням незгоди декларанта з рішенням про коригування митної вартості від 30.06.2023 №НА101000/2023/000166/2.

Подання ЕМД №23UА77U2 саме в порядку ч.7 ст.55 Митного кодексу України підтверджується графою 43 ЕМД №23UА77U2, в якій, згідно п.2, розділу II Порядку заповнення митних декларацій на бланку єдиного адміністративного документу, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 30.05.2012 за №651, у лівому підрозділі графи зазначається порядковий номер методу визначення митної вартості, що використовувався декларантом (1), а у правому підрозділі графи - порядковий номер методу визначення митної вартості, що використовувався митним органом у разі наявності чинного рішення про кориіування митної вартості товарів (6). В ЕМД №23UА77U2 заповнені і лівий, і правий підрозділи графи 43, що свідчить про її подання в порядку ч.7 ст.55 Митного кодексу України у зв`язку з незгодою з визначеною рішенням про коригування митної вартості ціною.

Крім того, у розділі «Подробиці розрахунків» сплачені платежі, визначені за митною вартістю обрахованою декларантом, відокремлені від нарахованих за результатами прийняття рішення про коригування митної вартості платежами, що підтверджує незгоду декларанта з митною вартістю, визначеною Рішенням про коригування митної вартості від 30.06.2023 №UА101000/2023/000166/2.

Сума митних платежів за ЕМД №23UА77U2 склала 559944,22 грн, тобто різниця в сумі митних платежів між первинною та другою деклараціями по цій поставці додатково склала 231682,87 грн, які були сплачені позивачем у повному обсязі.

У зв`язку з винесеним рішення про коригування митної вартості, 30.06.2023 відповідачем була прийнята Картка відмови в прийнятті декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA101020/2023/000914, якою роз`яснено необхідність подати належним чином оформлену митну декларацію відповідно до рішення про коригування митної вартості (а.с.91-92).

Вважаючи рішення про коригування митної вартості та картку відмови Житомирської митниці незаконними та протиправними, позивач звернувся до суду з цим позовом.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, що виникли між сторонами та висновкам суду першої інстанції, колегія суддів враховує наступне.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, що виникли між сторонами та висновкам суду першої інстанції, колегія суддів враховує наступне.

Так, згідно ч.2 ст.1 Митного кодексу України (далі - МК України) відносини, пов`язані із справлянням митних платежів, регулюються цим Кодексом, Податковим кодексом України та іншими законами України з питань оподаткування.

Приписами статті 49 МК України визначено, що митна вартість товарів - це вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Розділ ІІІ МК України регулює питання митної вартості товарів та методи її визначення.

За приписами частин 1 та 2 статті 52 МК України заявлення митної вартості товарів здійснюється декларантом або уповноваженою ним особою під час декларування товарів у порядку, встановленому розділом VIII цього Кодексу та цією главою. Декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані: 1) заявляти митну вартість, визначену ними самостійно, у тому числі за результатами консультацій з митним органом; 2) подавати митному органу достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню; 3) нести всі додаткові витрати, пов`язані з коригуванням митної вартості або наданням митному органу додаткової інформації.

Статтями 49, 51, 52, 53, 57, 58 Митного кодексу України встановлено, що митна вартість товарів, які ввозяться на митну територію України, відповідно до митного режиму імпорту, за загальним правилом обчислюється за першим методом визначення митної вартості товарів, тобто за ціною договору.

Перелік документів, які подаються декларантом для підтвердження заявленої митної вартості, визначений статтею 53 МК України, частиною першою якої обумовлено, що у випадках, передбачених цим Кодексом, одночасно з митною декларацією декларант подає органу доходів і зборів документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення.

Згідно з частиною другою зазначеної статті документами, які підтверджують митну вартість товарів, є: 1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); 4) якщо рахунок сплачено, банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 5) за наявності інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 7) ліцензія на імпорт товару, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 8) якщо здійснювалося страхування, страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

Частинами першою, другою статті 54 МК України визначено, що контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється митним органом під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості. Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється митним органом шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу.

Відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 54 МК України митний орган під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів зобов`язаний здійснювати контроль заявленої декларантом або уповноваженою ним особою митної вартості товарів шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості, наявності в поданих зазначеними особами документах усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

За змістом частини п`ятої статті 54 МК України митний орган з метою здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів має право: упевнюватися в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості; у випадках, встановлених цим Кодексом, письмово запитувати від декларанта або уповноваженої ним особи встановлені статтею 53 цього Кодексу додаткові документи та відомості, якщо це необхідно для прийняття рішення про визнання заявленої митної вартості; у випадках, встановлених цим Кодексом, здійснювати коригування заявленої митної вартості товарів; проводити в порядку, визначеному статтями 345-354 цього Кодексу, перевірки правильності визначення митної вартості товарів після їх випуску; звертатися до митних органів інших країн із запитами щодо надання відомостей, необхідних для підтвердження достовірності заявленої митної вартості; застосовувати інші передбачені цим Кодексом форми митного контролю.

Частиною третьою статті 53 МК України визначено, що у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, які мають вплив на правильність визначення митної вартості, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи:1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; 6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 7) копію митної декларації країни відправлення; 8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

Отже, аналіз наведених норм дає підстави вважати, що митні органи мають право здійснювати контроль правильності обчислення декларантом митної вартості, але ці повноваження здійснюються у спосіб, визначений законом, зокрема, витребовування додаткових документів на підтвердження задекларованої митної вартості може мати місце тільки у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей. Такі сумніви можуть бути зумовлені неповнотою поданих документів для підтвердження заявленої митної вартості товарів, невідповідністю характеристик товарів, зазначених у поданих документах, митному огляду цих товарів, порівнянням рівня заявленої митної вартості товарів з рівнем митної вартості ідентичних або подібних товарів, митне оформлення яких уже здійснено, і таке інше.

Наявність у митного органу обґрунтованого сумніву у правильності визначення митної вартості є обов`язковою, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребовування додаткових документів у декларанта та надає митниці право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів.

Разом з тим витребувати необхідно ті документи, які дають можливість пересвідчитись у правильності чи помилковості задекларованої митної вартості, а не всі, які передбачені статтею 53 Митного кодексу України. Ненадання повного переліку витребуваних документів може бути підставою для визначення митної вартості не за першим методом лише тоді, коли подані документи є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності не спростовують сумнів у достовірності наданої інформації.

Аналогічна позиція неодноразово викладалась Верховним Судом у постановах, зокрема, від 13.09.2019 у справі №815/6780/15, від 06.09.2019 у справі №803/1212/14 та від 17.06.2022 у справі № 826/11710/17.

Як встановлено судом першої інстанції та позивачем зазначено, що оцінюваний товар постачався ним неодноразово згідно того ж самого контракту №HT-LK202108UA від 06.08.2021, митне оформлення завжди було здійснене на підставі аналогічних супровідних документів за контрактною ціною товару, жодних питань щодо митної вартості оцінюваного товару у позивача не виникало. В підтвердження цього є оформлена митна декларація №23UA42U5 від 20.01.2023, та митна декларація №UA101020/2022/000037 від 04.01.2022 на цей самий товар, від цього ж виробника, також позивачем додано до матеріалів справи копії інвойсів, платіжних доручень в іноземній валюті та митних декларацій двох попередніх поставок.

Судом першої інстанції спростовано доводи відповіжача, що відомості про витрати на транспортування оцінюваного товару не базуються на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню, що позбавляє митний орган перевірити достовірність декларування витрат на транспортування, що відповідно до ч.10 ст.58 Митного кодексу України є складовою митної вартості, оскільки позивачем при поданні до митного оформлення №23UA04U4 було документально підтверджено весь ланцюг надавачів послуги з доставки вантажу позивача.

Так, згідно договору про транспортно-експедиторське обслуговування №782517 від 01.10.2021 (а.с.34-41), укладеного між позивачем та ТОВ «Ламанш Шипінг», позивач доручає, а Експедитор зобов`язується організувати за рахунок клієнта транспортно-експедиторське обслуговування, перевезення експортно-імпортних та транзитних вантажів по території України і в міжнародному сполученні, а також надати інші транспортно-екпедиторські послуги за згодою сторін. При цьому, на виконання умов договору, експедитор зобов`язаний здійснювати розрахунки з портами, транспортними, експедиторськими та іншими організаціями для виконання своїх зобов`язань за договором (п.2.2.1 договору) та вправі доручати виконання договору третій особі (п.2.2.4 Договору).

На виконання умов договору про транспортно-експедиторське обслуговування №782517 від 01.10.2021 та з метою організації перевезення вантажу позивача, ТОВ «Ламанш Шипінг» було укладено договір про організацію перевезення вантажів автотранспортом №001 від 25.08.2022 з ФОП ОСОБА_4 (а.с.56-60), за умовами якого вже ФОП ОСОБА_4 бере на себе зобов`язання здійснити перевезення вантажу або організувати перевезення вантажів, їх транспортно-експедиторське обслуговування, по території України та/або за її межами, в міжнародному сполученні.

В свою чергу, на виконання умов договору про організацію перевезення вантажів автотранспортом №001 від 25.08.2022, ФОП ОСОБА_1 уклала договір транспортної експедиції організації автомобільних перевезень вантажів №081222 від 08.12.2022 з ФОП ОСОБА_2 (а.с.61-66), за умовами якого ФОП ОСОБА_2 зобов`язується організувати доставку вантажу до місця призначення й організувати його видачу вантажоодержувачу.

Також, на виконання умов договору транспортної експедиції організації автомобільних перевезень вантажів №081222 від 08.12.2022, ФОП ОСОБА_2 було укладено договір транспортної експедиції організації автомобільних перевезень вантажів №200623-1 від 20.06.2023 з ФОП ОСОБА_3 (а.с.67-71), який регулює виконання ФОП ОСОБА_3 доручень ФОП ОСОБА_2 по виконанню автомобільних перевезень вантажу (п.1.1, 1.3 договору). Саме ФОП ОСОБА_3 й було транспортовано вантаж позивача за товаро-транспортною накладною міжнародного зразка (CMR) від 21.06.2023, яка містить посилання на інвойс №LK-110503 від 11.05.2023 та найменування і вагу вантажу згідно коносаменту.

Таким чином, безпосереднім виконавцем послуги з організації перевезення вантажів перед позивачем є ТОВ «Ламан Шипінг», з яким позивачем був укладений договір про транспортно-експедиторське обслуговування №782517 від 01.10.2021 та, який, в свою чергу, для виконання зобов`язань перед позивачем залучив третіх осіб, тому оплата наданих послуг по транспортуванню оцінюваного вантажу здійснювалась позивачем безпосередньо на користь ТОВ «Ламан Шипінг», який, в свою чергу, самостійно здійснював розрахунок з залученими ним суб`єктами господарювання.

Перевіряючи законність та обґрунтованість оскаржуваного рішення суду першої інстанції стосовно недолучення позивачем до митного оформлення заявок на перевезення, то заявки на перевезення надавались учасниками перевезення в усній формі та таким же чином погоджувались ними, колегія суддів враховує наступне.

Так, стаття 639 Цивільного кодексу України встановлює, що договір може бути укладений у будь-якій формі, якщо вимоги щодо форми договору не встановлені законом. Законом не встановлені обов`язкові умови для форми договору транспортно-експедиторського обслуговування, недотримання яких тягне за собою недійсність або неукладеність такого договору.

Тобто, посилання відповідача на ненаданням позивачем для митного оформлення заявки надавачеві послуг про транспортно-експедиторське обслуговування як на підставу для виникнення у нього сумніві при визначені митної вартості товару є надуманими, оскільки погодження вартості послуг було здійснене при подачі усної заявки на перевезення та виконанням сторонами договору конклюдентних дій - наданням рахунків експедитором та оплатою цих рахунків замовником.

Також, судом першої інстанції обґрунтовано спростовано доводи відповідача, що рахунок-фактура на транспортні витрати №LS-4491736 від 22.06.2023 не містить інформацію про товар, що транспортувався, реквізити автотранспортної накладної, а вказаний у ньому контейнер міг використовуватися при транспортуванні необмеженої кількості інших партій товару, то позивачем пояснено, що у довідці про транспортні витрати №404978 від 22.06.2023, виданої в доповнення рахунку-фактури, вказано номер коносаменту №HYSF та контейнеру для транспортування товару MRKU6012527, який чітко зазначений в самому коносаменті та експортній декларації №60889158 від 17.05.2023 саме на цю конкретну поставку і ці документи питань у відповідача не викликали, тобто були ним прийняті. Інших поставок товару з країни походження Китаю на адресу позивача, де міг би, на думку відповідача, був бути використаний контейнер MRKU6012527 у цей період часу здійснено не було.

Таким чином, аналіз наданих позивачем документів дає можливість чітко встановити приналежність рахунку-фактури на оплату транспортних послуг №LS-4491736 від 22.06.2023 та довідки про транспортні витрати №404978 від 22.06.2023 до транспортування товару, для митного оформлення якого була подана ЕМД №23UA04U4, тобто висновки відповідача про непідтвердження транспортної накладної митної вартості є безпідставними.

Перевіряючи законність та обґрунтованість оскаржуваного рішення суду першої інстанції стосовно неможливості на думку відповідача використання для підтвердження заявленої митної вартості висновку Державного Підприємства «ДЕРЖЗОВНІШІНФОРМ» про вартість товару №113/399 від 28.06.2023, оскільки до нього не долучено документи, на підставі яких експертом здійснено висновок про вартість, та за відсутності у розпорядженні митного органу додатків до висновку у вигляді цінової інформації виробника «Huizhou Honesty Technology Co.,Ltd» та інформації з мережі Інтернет не можливо перевірити відомості, викладені у висновку та з`ясувати чи проведено експертом аналіз кон`юнктури ринку, та чи проаналізована інформація про вартісні характеристики товарів із інших, джерел, колегія суддів враховує наступне.

Державне підприємство "Державний інформаційно-аналітичний центр моніторингу зовнішніх товарних ринків" Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства, скорочена назва ДП «Держзовнішінформ» (ДЗІ) - провідний інформаційно-аналітичний та експертний центр в Україні з досліджень зовнішніх та внутрішніх ринків товарів і послуг.

ДЗІ уповноважене наказом №608 від 02.05.2018 Міністерства економічного розвитку і торгівлі здійснювати моніторинг цін на зовнішньому та внутрішньому товарних ринках, досліджувати динаміку цінових процесів на ринках та відповідність контрактних (зовнішньоторговельних) цін кон`юнктурі світового ринку.

Підприємство надає повний спектр інформаційних, аналітичних, дослідницьких та експертних послуг: експертизу зовнішньоекономічних контрактів, дослідження внутрішніх і зовнішніх товарних ринків, консультування з питань комерційної діяльності та управління. Одним із напрямків діяльності ДЗІ є надання висновків щодо вартості товарів за контрактом.

ДП «Держзовнішінформ» проводить цінову експертизу в порядку, передбаченому Положенням про порядок проведення цінової експертизи та встановлення відповідності цінових умов договорів (контрактів), затвердженим наказом державного підприємства від 30.09.2011 №115-1. Відповідно до пункту 1.4 зазначеного Положення цінова експертиза передбачає аналіз умов зовнішньоекономічних договорів на основі наданих замовником матеріалів з використанням відповідних інформаційних джерел; біржові котирування; контрактна практика по роботам, послугам, товарам, правам інтелектуальної власності; прейскуранти та ціни українських суб`єктів господарювання на відповідні види робіт, послуг, товарів, прав інтелектуальної власності; комерційні пропозиції, листи, протоколи намірів, прейскуранти на роботи, послуги, товари, права інтелектуальної власності відомих фірм, порівняльні індекси цін; статистичні дані органів державної влади; звіти та довідки торговельно-економічних місій у складі посольств України за кордоном тощо.

Акт цінової експертизи являє собою лист, в якому вказуються перелік документів, наданих заявником (договори, угоди, довідки, кон`юнктурна та експертна інформація тощо), зазначається про здійснення аналізу отриманої від заявника інформації, робиться висновок про відповідність або не відповідність вартості послуги кон`юнктурі ринку. Долучення до акту будь-яких додатків не передбачено.

Разом з тим, при складанні акта цінової експертизи ДП «Держзовнішінформ» №113/399 від 28.06.2023 було використано відповідь від виробника/постачальника, згідно якої, ціни на мультимедійні гучномовці, навушники в асортименті, що були поставлені згідно інвойсу №LК-110503 від 11.05.2023 до контракту НТ-КК202108UА від 06.08.2021 відповідають цінам, у ньому зазначеним. Сама ж відповідь постачальна ДП «Держзовнішінформ» не повинна долучатися, тоді як за дійсність і відповідність наданих їм висновків презюмується як уповноваженої державою організації.

Отже, як вірно зазначає суд першої інстанції, посилання відповідача на неможливість прийняття до уваги акта цінової експертизи ДП «Держзовнішінформ» №113/399 від 28.06.2023 у зв`язку з не долученням до нього будь-яких додатків є безпідставними.

Судом першої інстанції обгрунтовано спростовано доводи відповідача, що поданий Експертний висновок Житомирської торгово-промислової палати Висновок №В-1579 від 28.06.2023 не може бути використаний, як документ, що підтверджує митну вартість товару, у зв`язку з тим, що він ґрунтується на інформації про вартісні характеристики товару лише із одного джерела у мережі «Інтернет» htps://а1іbаbа.соm, то сайт htps://а1іbaba.соm (аналог українських торгівельних інтернет-платформ ROZEТКА.UA, Prom.ua) є однією з найбільших у світі торгівельною інтернет-платформ, на якому розміщена інформація про товари та послуги від великої кількості різних продавців.

При цьому, саме інформація на сайті дає експерту можливість провести аналіз кон`юнктури ринку, проаналізувати інформацію про вартісні та якісні характеристики товарів, зробити порівняння та зробити відповідні висновки. Крім того, у Висновку зазначено, що експертом зроблено маркетинг ринку аналогічної продукції на підставі інформації прайс-листів фірм, що займаються продажем аналогічної продукції, інформації фірм-виробників подібних товарів. Разом з тим. Висновок дає підстави вважати, що ціни та товар можуть бути зменшені на 5-20% від цінових пропозиції згідно рекомендацій Українського Суспільства Оцінювачів. Тобто, підстав вважати митну вартість товару заниженою у відповідача не було.

Крім того, відповідно до п.2 ст.11 Закону України «Про торгово-промислові палати», методичні та експертні документи, видані торгово-промисловими палатами в межах їх повноважень, є обов`язковими для застосування на всій території України.

Щодо не надання позивачем перекладу на українську мову копії митної декларації країни відправлення №60889158 від 12.05.2023, то суд першої інстанції враховував, що при розмитненні попередньої поставки, згідно цього ж контракту та митної декларації №23UА42175 від 20.01.2023, митний орган не вимагав перекладу експортної декларації країни відправника, тобто всі дані з експортної декларації йому були зрозумілі.

Крім того, навіть не маючи перекладу та спеціальних знань, цілком можливо ідентифікувати інформацію про отримувача товару, номер інвойсу, номер контейнеру, номер коносамента, найменування перевізника, найменування, кількість і вартість поставленого товару (як і відбулось у минулі поставки). Тому, відповідач безпідставно не взяв до уваги експортну декларацію, в якій зазначена митна вартість поставленого товару.

Разом з тим, відповідно до п.4.3 Контракту НТ-ЕК202108UА від 06.08.2021, оплата за товар може здійснюватись і як за 100% передплата, і як часткова передплата, і як оплата після отримання товару.

На виконання цієї вимоги контракту, позивачем було сплачено на адресу постачальника 16000,00 доларів США платіжним дорученням №27 від 30.05.2023 та 10229,51 доларів США платіжним дорученням №28 від 08.06.2023 (а.с.32-33). Обидва платіжні доручення були надані позивачем відповідачу під час митного оформлення ЕМД №23UА04U4, однак до уваги відповідачем безпідставно взяті не були.

Крім того, відповідачем не було враховано, що позивачем надано додаткові документи, які ним навіть не вимагалися (бухгалтерські документи), та системний аналіз яких в сукупності з усіма іншими документами підтверджував правомірність заявленої декларантом митної вартості.

Таким чином, ПП "ЛК Сервіс" при визначенні митної вартості товару правомірно застосовано основний метод та визначено митну вартість за ціною договору.

Зважаючи на вищевикладене, колегія суддів вважає обґрунтованим висновок суду першої інстанції, що Житомирська митниця протиправно оформила рішення про коригування митної вартості товарів від 30.06.2023 №UА101000/2023/000166/2 та картку відмови у прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA101020/2023/000914, у зв`язку з чим обґрунтовано задовольнив позов.

Підсумовуючи викладене, колегія суддів приходить до висновку, що суд першої інстанції при вирішенні даного публічно-правового спору правильно встановив фактичні обставини справи та надав їм належну правову оцінку, а доводи апеляційної скарги висновків суду першої інстанції не спростовують та не дають правових підстав для скасування оскаржуваного судового рішення.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 315, 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст.ст. 243, 250, 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд

У Х В А Л И В :

апеляційну скаргу Житомирської митниці залишити без задоволення, а рішення Житомирського окружного адміністративного суду від 03 квітня 2025 року - без змін.

Постанова суду набирає законної сили з дати її ухвалення та оскарженню не підлягає, крім випадків передбачених пп. "а"-"г" п.2 ч.5 ст. 328 КАС України.

Головуючий Смілянець Е. С.

Судді Драчук Т. О. Полотнянко Ю.П.