Справа № 320/17944/24
Суддя: Оксененко Олег Миколайович
Дата ухвалення: 2026-02-16 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 лютого 2026 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

Головуючого судді Оксененка О.М.,

суддів: Черпака Ю.К.,

Штульман І.В.,

При секретарі: Долинській Д.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Головного управління ДПС у місті Києві на рішення Київського окружного адміністративного суду від 27 червня 2025 року по справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Небула Геймс» до Головного управління ДПС у м. Києві про визнання протиправним та скасування податкових повідомлень-рішень, -

В С Т А Н О В И В :

Товариство з обмеженою відповідальністю «Небула Геймс» звернулось до Київського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Головного управління ДПС у місті Києві, в якому просило: визнати протиправними та скасувати податкові повідомлення-рішення від 13.12.2023 №2, №2, №2.

Позовні вимоги обґрунтовано тим, що розрахунок сум донарахувань за актом перевірки є надуманим, необґрунтованим та не відповідає первинним документам підприємства, відомостям бухгалтерських і податкових регістрів та іншій звітності.

Рішенням Київського окружного адміністративного суду від 27 червня 2025 року позовні вимоги задоволено.

Визнано протиправними та скасовано податкові повідомлення-рішення Головного управління ДПС у м. Києві від 13.12.2023 №2, №2, №2.

В апеляційній скарзі відповідач, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи, просить скасувати вказане судове рішення та прийняти нове рішення, яким у задоволенні позовних вимог - відмовити.

В обґрунтування апеляційної скарги зазначає, що оскільки виграшем (призом) є кошти, які підлягають виплаті (видачі) гравцю у разі його виграшу в азартну гру, то оподаткуванню податком на доходи фізичних осіб і військовим збором підлягає уся сума коштів, що остаточно виплачується (перераховується) у грошовій формі (готівковій та/або безготівковій) фізичній особі. При цьому, утримання та сплата (перерахування) податку на доходи фізичних осіб і військового збору до бюджету суб`єктом господарювання - організатором таких ігор здійснюється під час виплати зазначених коштів.

З огляду на вказане, скаржник вважає, що оскаржувані податкові повідомлення-рішення прийняті податковим органом відповідно до вимог чинного законодавства, а позовні вимоги є безпідставними та такими, що не підлягають задоволенню.

Перевіривши повноту встановлення судом першої інстанції фактичних обставин справи та правильність застосування ним норм матеріального і процесуального права, колегія суддів дійшла наступного висновку.

Як вбачається з матеріалів справи, ГУ ДПС у м. Києві проведено документальну планову виїзну перевірку ТОВ «Небула Геймс» з питань дотримання вимог податкового законодавства за період з 01.01.2021 по 30.06.2023, єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування за період з 01.01.2021 по 30.06.2023, за результатами якої складений акт від 27.10.2023 №69076/Ж5/26-15-24-02-02/43296983.

Під час проведення перевірки контролюючим органом встановлено наступні порушення:

1) пп.162.1.1 п.162.1 ст.162, пп.163.1.1 п.163.1 ст.163, пп.163.1.2 п.163.1 ст.163, пп.164.2.8 п.164.2 ст.164, п. 167.1 ст.167, пп. 168.1.1 п.168.1. ст.168, пп.170.6.1 п.170.6 ст.170, пп.170.6.4 п.170.6 ст.170, «а» п.176.2 ст.176 Податкового кодексу України (із змінами та доповненнями), в результаті чого занижено податкове зобов`язання по податку на доходи фізичних осіб на суму 17 646 305,26 грн;

2) пп.168.1.1 п. 168.1 ст.168 з урахуванням пп.1.2 пп.1.3 та пп.1.6 п. 16-1 підрозділу 10 розділу XX Кодексу, пп. 168.4.4 п.168.4 ст.168 Податкового кодексу України (із змінами та доповненнями), в результаті чого занижено зобов`язання по сплаті до бюджету військового збору на загальну суму 1 470 525, 44 грн;

3) пп.49.18.2 п.49.18 ст.49, п.51.1 ст.51, пп. «б» п.176.2 ст.176 Податкового кодексу України (із змінами та доповненнями), р.ІІІ «Порядку заповнення та подання податковими агентами Податкового розрахунку сум доходу, нарахованого (сплаченого) на користь платників податків - фізичних осіб, і сум утриманого з них податку, а також сум нарахованого єдиного внеску», затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 13.01.2015 №4, а саме: не відображено суми нарахованих та виплачених виграшів фізичним особам за II квартал - IV квартал 2021 року, 1 квартал - IV квартал 2022 року, І квартал - II квартал 2023 року.

На думку податкового органу, оподаткуванню податком на доходи фізичних осіб і військовим збором підлягає уся сума коштів, що остаточно виплачується (перераховується) у грошовій формі (готівковій та/або безготівкові) фізичній особі. При цьому, така сума виграшу визначається без врахування сум повернених гравцям коштів, внесених ними для участі в азартній грі.

На підставі акту перевірки Головним управлінням ДПС у м. Києві винесено податкові повідомлення-рішення:

- від 13.12.2023 №2 форма «Д», яким збільшено суму грошового зобов`язання з податку на доходи фізичних осіб за податковим зобов`язанням - 17 646 305,26 грн та штрафними санкціями - 4 411 576,31 грн;

- від 13.12.2023 №2 форма «Д», яким збільшено суму грошового зобов`язання з військового збору за податковим зобов`язанням 1 470 525,44 грн та штрафними санкціями - 367 631,36 грн;

- від 13.12.2023 №2 форма «ПС», яким збільшено суму грошового зобов`язання за штрафною санкцією у розмірі 1020 грн.

Не погоджуючись з такими рішеннями та вважаючи свої права порушеними, позивач звернувся з цим позовом до суду.

Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції виходив з того, що висновки Акту перевірки є необґрунтованими та невмотивованими, зроблені відповідачем за відсутності належних правових підстав, без дослідження належних первинних документів, тому податкові повідомлення-рішення від 13.12.2023 №2, №2, №2 є протиправними та підлягають скасуванню.

Колегія суддів не погоджується з наведеними висновками суду першої інстанції з огляду на таке.

За приписами частини першої статті 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Керуючись частинами першою та другою статті 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом:

1) визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень;

2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень;

3) визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій;

4) визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії; 5) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб`єкта владних повноважень;

6) прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1-4 цієї частини та стягнення з відповідача - суб`єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю.

Захист порушених прав, свобод чи інтересів особи, яка звернулася до суду, може здійснюватися судом також в інший спосіб, який не суперечить закону і забезпечує ефективний захист прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

У свою чергу, відповідно до частини першої статті 43 КАС України адміністративна процесуальна правосуб`єктність - це здатність мати процесуальні права та обов`язки в адміністративному судочинстві (адміністративна процесуальна правоздатність) визнається за громадянами України, іноземцями, особами без громадянства, органами державної влади, іншими державними органами, органами влади Автономної Республіки Крим, органами місцевого самоврядування, їх посадовими і службовими особами, підприємствами, установами, організаціями (юридичними особами), адміністратором за випуском облігацій.

Тобто, адміністративно-процесуальна правоздатність - це здатність мати юридичні права та обов`язки в адміністративному процесі. Вона визнається за всіма громадянами України, іноземцями, особами без громадянства, а також за органами державної влади, іншими державними органами, органами місцевого самоврядування, їх посадовими і службовими особами, підприємствами, установами, організаціями, які є юридичними особами. У свою чергу, адміністративна процесуальна правоздатність виникає у громадян з моменту їх народження і припиняється смертю. У юридичних осіб вона виникає з моменту їх створення та припиняється їх ліквідацією.

Так, порядок припинення юридичної особи передбачений в статті 104 Цивільного кодексу України, відповідно до приписів якої юридична особа припиняється в результаті реорганізації (злиття, приєднання, поділу, перетворення) або ліквідації. У разі реорганізації юридичних осіб майно, права та обов`язки переходять до правонаступників (частина перша).

Юридична особа є такою, що припинилася, з дня внесення до єдиного державного реєстру запису про її припинення (частина п`ята статті 104 Цивільного кодексу України).

Отже, адміністративна процесуальна правоздатність юридичної особи виникає з моменту її створення і припиняється з дня внесення до єдиного державного реєстру запису про її припинення.

Тобто, імперативною нормою статті 104 Цивільного кодексу України, відповідно до якої юридична особа є такою, що припинилася, з дня внесення до єдиного державного реєстру запису про її припинення.

У свою чергу, відповідно до пункту 5 частини першої статті 238 КАС України, суд закриває провадження у справі, зокрема у разі смерті або оголошення в установленому законом порядку померлою фізичної особи або припинення юридичної особи, за винятком суб`єкта владних повноважень, які були однією із сторін у справі, якщо спірні правовідносини не допускають правонаступництва.

При цьому, Верховний Суд у складі Касаційного адміністративного суду у постанові від 20 грудня 2019 року у справі № 496/5894/15-а зазначив, що процесуальне правонаступництво - це заміна сторони або третьої особи (право попередника) іншою особою (правонаступником) у зв`язку із вибуттям із процесу суб`єкта спірного або встановленого рішенням суду правовідношення, за якої до правонаступника переходять усі процесуальні права та обов`язки право попередника і він продовжує в судочинстві участь останнього, яке можливо за умови, що відповідні правовідносини допускають правонаступництво».

Як свідчать матеріали справи, від позивача надійшло клопотання про закриття провадження у справі, оскільки ухвалою Господарського суду Запорізької області від 24.04.2025 у справі №908/1937/24 про банкрутство, що набуло законної сили, ТОВ «Небула Геймс» ліквідовано, а його реєстрацію припинено, про що внесено відповідний запис в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських організацій від 25 травня 2025 року (номер запису про припинення 025005861).

При цьому, дані про юридичних осіб - правонаступників відсутні, що підтверджується скріншотом з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань.

Тобто, згідно з отриманою судом інформацією ТОВ «Небула Геймс» ліквідоване без визначення правонаступників.

З огляду на викладене вище, апеляційний суд приходить до переконання, що станом на момент прийняття оскаржуваного рішення, до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань були внесені відомості про припинення шляхом ліквідації позивача - ТОВ «Небула Геймс», що є підставою для закриття провадження у справі.

Таким чином, враховуючи що спірні правовідносини не допускають правонаступництва, а позивач по справі - юридична особа припинена, тому провадження по справі підлягає закриттю згідно п. 5 частини першої ст. 238 КАС України.

Згідно з частиною першою ст.319 КАС України судове рішення першої інстанції, яким закінчено розгляд справи, підлягає скасуванню повністю або частково в апеляційному порядку і позовна заява залишається без розгляду або провадження у справі закривається у відповідній частині з підстав, встановлених відповідно статтями 238, 240 цього Кодексу.

На підставі вищенаведеного, беручи до уваги, що судом першої інстанції порушено норми процесуального права, колегія суддів доходить висновку про наявність підстав для скасування рішення суду першої інстанції із закриттям провадження у справі на підставі п. 5 частини першої ст. 238 КАС України.

Керуючись ст. ст. 242, 250, 308, 310, 311, 315, 317, 319, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України суд,

УХВАЛИВ :

Апеляційну скаргу Головного управління ДПС у місті Києві - задовольнити частково.

Рішення Київського окружного адміністративного суду від 27 червня 2025 року - скасувати.

Прийняти нову постанову, якою провадження у справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Небула Геймс» до Головного управління ДПС у м. Києві про визнання протиправним та скасування податкових повідомлень-рішень - закрити.

Постанова набирає законної сили з дати її ухвалення та може бути оскаржена шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду у порядку та строки, визначені ст.ст. 329-331 КАС України.

Головуючий суддя О.М. Оксененко

Судді Ю.К. Черпак

І.В. Штульман