Справа № 640/30678/21
Суддя: А.В. САГУН
Дата ухвалення: 2026-02-18 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 лютого 2026 року м. Кропивницький Справа № 640/30678/21

провадження № 2-іс/340/437/25

Кіровоградський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Сагуна А.В., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження справу за позовом товариства з обмеженою відповідальністю "Орнамент-8" (далі позивач) до Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київська міська державна адміністрація) (далі відповідач) про визнання протиправними та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом, у якому просить:

- визнати протиправним та скасувати рішення відповідача про відмову у присвоєнні поштової адреси нежитловій будівлі літ. В загальною площею 432,9 м.кв. за адресою: м. Київ, проспект Свободи, буд. 2, яка належить на праві власності ТОВ "Орнамент-8" згідно даних з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності, індексний номер витягу 265475387 від 12.07.2021, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 00;

- зобов`язати відповідача присвоїти поштову адресу нежитловій будівлі літ. В загальною площею 432.9 м. кв. за адресою: м. Київ, проспект Свободи, буд. 2, яка належить на праві власності ТОВ "Орнамент-8" згідно даних з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності: індексний номер витягу 265475387 від 12.07.2021, реєстраційний номер об`єкт нерухомого майна 00.

Ухвалою судді Окружного адміністративного суду міста Києва від 02.11.2021 року відкрито провадження, справу призначено до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін (а.с.48).

На виконання положень Закону України від 13.12.2022 № 2825-IX "Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду", у відповідності з Порядком передачі судових справ, нерозглянутих Окружним адміністративним судом міста Києва, затвердженим наказом ДСА України №399 від 16.09.2024, згідно супровідного листа Київського окружного адміністративного суду від 05.03.2025 № 01-19/3049/25 до Кіровоградського окружного адміністративного суду було передано 689 судових справ (у тому числі дану справу) (а.с.94).

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 19.03.2025, справу № 640/30678/21 передано на розгляд судді А.В. Сагуну (а.с.95).

Ухвалою судді від 15.05.2025 справу прийнято до свого провадження та вирішено здійснювати її розгляд за правилами спрощеного позовного провадження без виклику учасників справи (а.с.96-97).

В ході розгляду справи встановлено, що позивач змінив своє місцезнаходження, що підтверджується відомостями з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань (а.с.101-104).

Відтак, копію ухвали від 15.05.2025 повторно надіслано позивачу за новою адресою його місцезнаходження, проте поштове відправлення повернулися до суду без вручення з відміткою поштового відділення "адресат відсутній за вказаною адресою" (а.с.106-107).

За правилами ч. 11 ст. 251 КАС України якщо учасник справи має електронний кабінет, суд надсилає всі судові рішення такому учаснику в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи чи її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами. У разі відсутності в учасника справи електронного кабінету судові рішення надсилаються в паперовій формі рекомендованим листом із повідомленням про вручення.

Відповідно до пп.4, 5 ч.6 ст.251 КАС України днем вручення судового рішення є: день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресом місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду; день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.

Частиною 11 ст. 126 КАС України передбачено, що розписку про одержання повістки (повістку у разі неможливості вручити її адресату чи відмови адресата її одержати) належить негайно повернути до адміністративного суду. У разі повернення поштового відправлення із повісткою, яка не вручена адресату з незалежних від суду причин, вважається, що така повістка вручена належним чином.

Отже, враховуючи, що ухвалу суду від 15.05.2025 повернуто до суду з незалежних від суду причин, вказана ухвала вважається належним чином врученою адресату, а тому позивач вважається таким, що був належно повідомлений про розгляд справи.

В обґрунтування вимог позивач послався на те, що є власником нежитлової будівлі літ. "В" загальною площею 432,9 кв.м за адресою: м. Київ, проспект Свободи, 2, що підтверджується витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно. З метою присвоєння поштової адреси зазначеному об`єкту нерухомого майна позивач звернувся до відповідача із відповідною заявою, до якої додав усі документи, передбачені Положенням про реєстр адрес у місті Києві. За результатами розгляду заяви відповідач листом повідомив про відмову у присвоєнні поштової адреси, пославшись на те, що даний об`єкт є тимчасовою спорудою. Позивач вважає таку відмову протиправною, оскільки спірна будівля є об`єктом нерухомого майна, а подані ним документи повністю відповідали вимогам законодавства, у зв`язку з чим просить визнати протиправним та скасувати рішення відповідача про відмову та зобов`язати його присвоїти поштову адресу.

Відповідач подав відзив, у якому заперечив проти позову, зазначивши, що відповідно до даних Реєстру будівельної діяльності об`єкт є реконструкцією нежитлового приміщення, а згідно з технічною інвентаризацією його площа змінилась у зв`язку з улаштуванням некапітальної прибудови. Також, з інформації Державного земельного кадастру вбачається, що земельна ділянка має цільове призначення для обслуговування та експлуатації збірно-розбірного павільйону. З огляду на це відповідач дійшов висновку, що спірний об`єкт є тимчасовою спорудою, у зв`язку з чим підстави для присвоєння йому поштової адреси були відсутні (а.с.62-65).

Фактичні обставини справи, встановлені судом.

Станом на 12.07.2021 року позивачу на праві власності належала нежитлова будівля літ. "В" загальною площею 432,9 кв.м, розташована за адресою: м. Київ, проспект Свободи, 2, що підтверджується витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно від 12.07.2021 року, індексний номер: 265475387 (а.с.10).

02.07.2021 року позивач звернувся через центр надання адміністративних послуг до Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради із заявою про присвоєння поштової адреси зазначеному об`єкту нерухомого майна та подав документи, передбачені пунктом 4.17 Положення про реєстр адрес у місті Києві, а саме: витяг з Державного реєстру речових прав; копію декларації про готовність об`єкта до експлуатації; виписку з ЄДР юридичної особи; копію виконавчого (контрольно геодезичного знімання); довідку про виконання умов договору пайової участі; копію технічного паспорту, висновку експерта за результатами проведення судового будівельно-технічного дослідження (а.с.11).

Листом від 23.07.2021 року № 7884/0/06/27-21 відповідач повідомив позивача про повернення поданих документів та відмову у присвоєнні поштової адреси, посилаючись на положення пункту 4.4 Положення про реєстр адрес у місті Києві щодо непоширення дії процедури присвоєння адрес на тимчасові та некапітальні споруди (а.с.13).

Незгода позивача з відмовою у присвоєнні поштової адреси вищевказаній нежитловій будівлі зумовила його звернення до суду з даним позовом.

Мотиви, з яких виходить суд, та застосовані норми права.

Правові та організаційні основи містобудівної діяльності і спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів встановлює Закон України "Про регулювання містобудівної діяльності" від 17.02.2011 року № 3038-VI (далі Закон №3038-VI в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин).

Згідно з частиною першою статті 3 Закону № 3038-VI відносини у сфері містобудівної діяльності регулюються Конституцією України, Цивільним, Господарським і Земельним кодексами України, цим Законом, законами України "Про Генеральну схему планування території України", "Про основи містобудування", "Про архітектурну діяльність", "Про комплексну реконструкцію кварталів (мікрорайонів) застарілого житлового фонду", "Про землеустрій", іншими нормативно-правовими актами.

Відповідно до частини першої, другої статті 4 цього Закону об`єктами містобудування на державному та регіональному рівнях є планувальна організація території, система розселення, система взаємопов`язаного комплексного розміщення основних об`єктів промисловості, транспорту, інженерної та соціальної інфраструктури, функціональне зонування території України, її частин (груп областей), території Автономної Республіки Крим, областей, адміністративних районів.

Об`єктами містобудування на місцевому рівні є планувальна організація території населеного пункту, його частини (групи земельних ділянок) зі спільною планувальною структурою, об`ємно-просторовим рішенням, інженерно-транспортною інфраструктурою, комплексом об`єктів будівництва, що визначаються відповідно до:

у населених пунктах - меж населених пунктів, їх функціональних зон (сельбищної, промислової тощо), житлових районів, мікрорайонів (кварталів), приміських зон відповідно до містобудівної документації на місцевому рівні;

за межами населених пунктів - меж приміських зон, а також функціональних зон відповідно до містобудівної документації на регіональному рівні.

Об`єктами будівництва є будинки, будівлі, споруди будь-якого призначення, їх комплекси та частини, лінійні об`єкти інженерно-транспортної інфраструктури.

До об`єктів будівництва не належать нафтові і газові свердловини та об`єкти їх влаштування.

Суб`єктами містобудування є органи виконавчої влади, Верховна Рада Автономної Республіки Крим, Рада міністрів Автономної Республіки Крим, органи місцевого самоврядування, фізичні та юридичні особи.

Відповідно до пункту 1 Положення про Департамент містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), затвердженого розпорядженням виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 27.01.2011 року № 90, із змінами і доповненнями (далі Положення № 90) Департамент містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) є структурним підрозділом виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), підпорядковується Київському міському голові, підзвітний та підконтрольний Київській міській раді, а з питань виконання функцій державної виконавчої влади Міністерству регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України.

Згідно з пунктом 5 Положення № 90 до основних завдань Департаменту віднесено: забезпечення реалізації державної політики у сфері містобудування та архітектури на території м. Києва; аналіз стану містобудування на території міста, організація розроблення, експертизи і забезпечення затвердження в установленому порядку містобудівних програм, генерального плану міста Києва, іншої містобудівної документації; координація в межах своїх повноважень діяльності суб`єктів містобудування щодо комплексного розвитку територій, забудови міста Києва, поліпшення його архітектурного вигляду; забезпечення дотримання законодавства у сфері містобудування, державних стандартів, норм і правил, затвердженої містобудівної документації; організація у межах своїх повноважень охорони, реставрації та використання пам`яток архітектури та містобудування.

Відповідно до пункту 6.41. Положення № 90 Департамент надає пропозиції, зокрема, щодо: розроблення комплексних схем розміщення тимчасових споруд для провадження підприємницької діяльності на території м. Києва; питань присвоєння поштових адрес об`єктам містобудування (а.с.84-91).

Рішенням Київської міської ради від 22.05.2013 №337/9394 затверджено Положення про реєстр адрес у місті Києві, із змінами і доповненнями, внесеними рішенням Київської міської ради від 27.05.2021 №1239/1280 (далі Положення №337/9394 в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин), яке встановлює на території міста Києва єдиний порядок присвоєння, реєстрації адрес об`єктів нерухомості (далі - адреса) та всіх змін у них, включаючи анулювання, а також порядок ведення реєстру адрес у місті Києві (далі - Реєстр адрес) як одного із основних інформаційних ресурсів системи Містобудівного кадастру міста Києва.

Відповідно до пункту 4.1 Положення №337/9394 присвоєння поштових адрес об`єктам нерухомого майна здійснюється шляхом видання розпорядчих документів Департаментом містобудування та архітектури або районними в місті Києві державними адміністраціями з подальшим їх внесенням до Реєстру адрес.

Пунктом 4.2 Положення передбачено, що розгляд питань присвоєння поштових адрес здійснюється за клопотаннями фізичних та юридичних осіб (заявників) в установленому порядку.

Поштові адреси присвоюються об`єктам нерухомості, розташованим на земельній ділянці, переміщення яких неможливе без їх знецінення та зміни призначення (пункт 4.3 Положення).

Згідно з пунктом 4.4 Положення № 337/9394 поштові адреси не присвоюються спорудам, які встановлені тимчасово без улаштування фундаменту, в тому числі пересувним та тимчасовим спорудам торговельного, побутового, соціально-культурного чи іншого призначення для здійснення підприємницької діяльності, малим архітектурним формам, а також об`єктам незавершеного капітального будівництва (крім присвоєння будівельної адреси об`єктам нового будівництва в установленому порядку) та приміщенням службового, допоміжного і технічного призначення, розташованим у житлових та нежитлових будинках, інженерним мережам.

У відповідності до пункту 4.16. Положення № 337/9394 присвоєння поштових адрес багатоквартирним житловим будинкам, домоволодінням, житловим будинкам садибного типу, індивідуальним дачним та садовим будинкам здійснюється розпорядженням відповідної районної в місті Києві державної адміністрації. Заявники подають заяву про присвоєння поштової адреси до дозвільного центру відповідної районної в місті Києві державної адміністрації.

Присвоєння поштових адрес іншим об`єктам нерухомого майна здійснюється наказом Департаменту містобудування та архітектури. Заявники подають заяву про присвоєння поштової адреси до Департаменту містобудування та архітектури через Міський дозвільний центр.

Пункт 4.17 Положення № 337/9394 визначає, що до заяви про присвоєння поштової адреси додаються такі документи:

- завірена в установленому порядку копія документа, що посвідчує право власності на земельну ділянку чи право користування земельною ділянкою (за необхідності);

- для фізичної особи - копія паспорта, посвідка на проживання особи, яка мешкає в Україні, національний, дипломатичний чи службовий паспорт іноземця або документ, що його заміняє;

- для юридичної особи та фізичної особи - підприємця - копія виписки з Єдиного державного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців;

- завірена в установленому порядку копія правовстановлюючого документа на об`єкт нерухомого майна, а для новозбудованих об`єктів - зареєстрована декларація про готовність об`єкта до експлуатації або сертифікат, що засвідчує відповідність закінченого будівництвом об`єкта проектній документації та підтверджує його готовність до експлуатації;

- копія викопіювання з топографо-геодезичного плану в масштабі М 1:500 із зазначенням місця розташування запланованих об`єктів будівництва, а також головного входу до будинку (для будинків);

- копія технічного паспорта об`єкта нерухомого майна, виготовленого відповідним суб`єктом господарювання згідно з наказом Державного комітету будівництва, архітектури та житлової політики України від 24 травня 2001 року № 127 "Про затвердження Інструкції про порядок проведення технічної інвентаризації об`єктів нерухомого майна".

У разі надання неповного комплекту документів, зазначених у цьому пункті, відсутності підстав для присвоєння об`єкта нерухомого майна поштової адреси заявнику протягом 10 робочих днів надається вмотивована письмова відмова.

Як встановлено судом, позивач 02.07.2021 року звернувся до відповідача із заявою, у якій просив присвоїти поштову адресу на нежитлову будівлю, яка розташована за адресою: м. Київ, проспект Свободи, 2-В, до якої додав документи, визначені пунктом 4.17 Положення №337/9394, що відповідачем не заперечується.

Разом з тим, відповідач листом від 23.07.2021 № 7884/0/06/27-21 повідомив позивачу про те, що відповідно до пункту 4.4 Положення №337/9394 поштові адреси не присвоюються спорудам, які встановлені тимчасово без улаштування фундаменту, в тому числі пересувним та тимчасовим спорудам торговельного, побутового, соціально-культурного чи іншого призначення для здійснення підприємницької діяльності, малим архітектурним формам, а також об`єктам незавершеного капітального будівництва (крім присвоєння будівельної адреси об`єктам нового будівництва в установленому порядку) та приміщенням службового, допоміжного і технічного призначення, розташованим у житлових та нежитлових будинках, інженерним мережам. Враховуючи викладене, Департамент містобудування та архітектури повідомив, що повертає надані документи щодо присвоєння поштової адреси зазначеному об`єкту нерухомого майна (а.с.13).

Відповідно до статті 2 Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень" від 01.07.2004 року № 1952-IV (далі Закон № 1952-IV в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) державна реєстрація речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень (далі - державна реєстрація прав) - офіційне визнання і підтвердження державою фактів набуття, зміни або припинення речових прав на нерухоме майно, обтяжень таких прав шляхом внесення відповідних відомостей до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно.

За змістом частини першої статті 5 Закону № 1952-IV у Державному реєстрі прав реєструються речові права та їх обтяження на земельні ділянки, а також на об`єкти нерухомого майна, розташовані на земельній ділянці, переміщення яких неможливе без їх знецінення та зміни призначення, а саме: житлові будинки, будівлі, споруди, а також їх окремі частини, квартири, житлові та нежитлові приміщення.

Частиною четвертою статті 5 Закону № 1952-IV передбачено, що не підлягають державній реєстрації речові права та їх обтяження на корисні копалини, рослини, а також на малі архітектурні форми, тимчасові, некапітальні споруди, розташовані на земельній ділянці, переміщення яких можливе без їх знецінення та зміни призначення, а також окремо на споруди, що є приналежністю головної речі, або складовою частиною речі, зокрема на магістральні та промислові трубопроводи (у тому числі газорозподільні мережі), автомобільні дороги, електричні мережі, магістральні теплові мережі, мережі зв`язку, залізничні колії.

З аналізу наведених положень Закону № 1952-IV можна дійти висновку, що державній реєстрації у Державному реєстрі речових прав підлягають лише речові права та їх обтяження на об`єкти нерухомого майна, які мають міцний зв`язок із землею та переміщення яких є неможливим без їх знецінення чи зміни призначення (житлові будинки, будівлі, споруди, їх частини, квартири, приміщення), тоді як речові права на тимчасові, некапітальні споруди та малі архітектурні форми, переміщення яких можливе без втрати їх споживчих властивостей і функціонального призначення, державній реєстрації не підлягають.

Як свідчить наявний в матеріалах справи Витяг з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності від 12.07.2021, індексний номер: 265475387, позивач на момент виникнення спірних правовідносин був власником об`єкту нерухомого майна нежитлової будівлі літ. В, загальною площею 432.9 кв.м., розташованої за адресою: АДРЕСА_1 (а.с.10).

Згідно з відомостями технічного паспорта на громадський будинок з господарськими (допоміжними) будівлями та спорудами, виготовленого станом на 16.12.2020 року, вказаний об`єкт нерухомого майна є нежитловою будівлею (приміщенням № 2) спорудженою у 1994 році, основними конструктивними елементами якої є: фундамент - бетон; стіни - метал, скло, покрівля - метал, підлога - плитка (а.с.16-19).

Відповідно до висновку судового експерта за результатами проведення судового будівельно-технічного дослідження від 12 січня 2021 року № 04/21, досліджуваний об`єкт (нежитлові приміщення № 2 ), загальною площею 432,9 кв.м., що знаходиться за адресою: м. Київ, Подільський р-н, просп. Свободи, 2, літ. В, відповідно до статті 181 Цивільного кодексу України, ДК 018-2000 "Державного класифікатору будівель та споруд", Національного стандарту №1 "Загальні засади оцінки майна і майнових прав", Національного стандарту №2 "Оцінка нерухомого майна" є нерухомим майном, а саме будівлею (а.с.21-31).

Таким чином, із аналізу наведеного слідує, що нежитлова будівля літ. В, загальною площею 432.9 кв.м., яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 , є нерухомим майном та не являється спорудою, яка встановлена тимчасово без улаштування фундаменту (в даному випадку, згідно вищевказаного висновку експерта фундаменти будівлі стрічкові бетонні), в тому числі, пересувною чи тимчасовою спорудою торговельного, побутового, соціально-культурного чи іншого призначення для здійснення підприємницької діяльності, малою архітектурною формою, а також об`єктам незавершеного капітального будівництва (крім присвоєння будівельної адреси об`єктам нового будівництва в установленому порядку) та приміщенням службового, допоміжного і технічного призначення, розташованим у житлових та нежитлових будинках, інженерним мережам.

Наведене вище у сукупності є підставою для висновку, що відмова Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київська міська державна адміністрація), викладена у листі від 23.07.2021 № 7884/0/06/27-21, у присвоєнні поштової адреси нежитловій будівлі літ. В, загальною площею 432.9 кв.м., розташованій за адресою: м. Київ, проспект Свободи, 2, яка станом на 12.07.2021 року належала на праві власності ТОВ "Орнамент-8" () є протиправною.

Вирішуючи питання щодо обраного позивачем способу захисту порушеного права, то суд виходить з такого.

Як зазначалось судом і підтверджено матеріалів справи, на момент звернення до суду з даним позовом позивач обґрунтовував свої вимоги тим, що є власником нежитлової будівлі літ. В загальною площею 432,9 кв.м. за адресою: м. Київ, проспект Свободи, 2, та саме з цим пов`язував порушення свого права у вигляді неприсвоєння даному об`єкту нерухомого майна поштової адреси.

Водночас судом встановлено, що на час розгляду справи по суті право власності на зазначений об`єкт нерухомого майна з 24.11.2023 року зареєстроване за іншою юридичною особою ТОВ "ТМ3" (), що підтверджується інформаційною довідкою з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно від 18.02.2026 року № 464715166.

За таких обставин позивач на момент ухвалення судового рішення вже не є власником спірного об`єкта нерухомого майна, а отже не є особою, право чи інтерес якої підлягає захисту шляхом зобов`язання відповідача присвоїти поштову адресу відповідній будівлі.

У зв`язку з наведеним позовні вимоги в цій частині не підлягають задоволенню, а відтак не підлягає задоволенню й клопотання позивача про встановлення судового контролю.

Підсумовуючи вищевикладене, позов підлягає задоволенню частково.

Вирішуючи питання щодо розподілу судових витрат, суд зазначає наступне.

Відповідно до частини 1 статті 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Частиною 3 статті 139 КАС України передбачено, що при частковому задоволенні позову судові витрати покладаються на обидві сторони пропорційно до розміру задоволених позовних вимог.

Фактично предметом позову у справі є одна вимога немайнового характеру, яка хоч і задоволена судом частково, але розмір компенсації за сплачений судовий збір суд визначає, виходячи з кількості (а не з розміру) задоволених (незадоволених) позовних вимог.

При зверненні до суду позивач сплатив судовий збір у сумі 2270,00 грн (а.с.43), який підлягає стягненню на його користь за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.

Керуючись ст.ст.132, 139, 242-246, 255, 293, 295-297 КАС України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов товариства з обмеженою відповідальністю "Орнамент-8" (88015, Закарпатська область, Ужгородський район, м. Ужгород, вул. Капушанська, 150, ) до Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київська міська державна адміністрація) (01001, м. Київ, вул. Хрещатик, 32, ) про визнання протиправними та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії задовольнити частково.

Визнати протиправною відмову Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київська міська державна адміністрація), викладену в листі від 23 липня 2021 року № 7884/0/06/27-21, у присвоєнні поштової адреси нежитловій будівлі літ. В, загальною площею 432.9 кв.м., розташованій за адресою: м. Київ, проспект Свободи, 2, яка станом на 12.07.2021 року належала на праві власності товариству з обмеженою відповідальністю "Орнамент-8" ().

У задоволенні решти позовних вимог відмовити.

Стягнути на користь товариства з обмеженою відповідальністю "Орнамент-8" () за рахунок бюджетних асигнувань Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київська міська державна адміністрація) () судовий збір у розмірі 2270,00 грн.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку апеляційного оскарження, а у разі його апеляційного оскарження - з моменту проголошення судового рішення суду апеляційної інстанції. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржено в апеляційному порядку до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення за правилами, встановленими ст.ст.293, 295 - 297 КАС України.

Суддя Кіровоградського

окружного адміністративного суду А.В. САГУН