Справа № 380/25517/25
Суддя: Коморний Олександр Ігорович
Дата ухвалення: 2026-02-17 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

з питань закриття провадження у справі

17 лютого 2026 рокусправа № 380/25517/25
м.Львів

Львівський окружний адміністративний суд в складі головуючого-судді Коморного О.І., розглянув у письмовому провадженні питання про закриття провадження у справі за позовом Жовківської окружної прокуратури про визнання протиправною бездіяльності Кам`янка-Бузької міської ради Львівського району Львівської області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача Департамент архітектури та розвитку містобудування Львівської обласної державної адміністрації.

В с т а н о в и в:

До Львівського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява Жовківської окружної прокуратури з вимогами:

- визнати протиправною бездіяльність Кам`янка-Бузької міської ради Львівського району Львівської області щодо невжиття заходів до розроблення, виготовлення та затвердження історико-архітектурного опорного плану міста Кам`янка-Бузька Львівського району Львівської області та зобов`язати Кам`янка-Бузьку міську раду Львівського району Львівської області в межах компетенції вжити заходів до розроблення, виготовлення та затвердження на сесії історико-архітектурного опорного плану міста Кам`янка-Бузька.

В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на те, що Кам`янка-Бузькою міською радою Львівського району Львівської області тривалий час не вживаються належні заходи до завершення розроблення, виготовлення та затвердження історико архітектурного опорного плану міста Кам`янка-Бузька. Разом з тим, з часу затвердження Списку історичних населених місць України (2001 рік) по теперішній час історико-архітектурний план міста Кам`янка-Бузька Львівського району Львівської області не розроблено, не виготовлено та не затверджено. У той же час, розроблення та затвердження такого плану буде сприяти збереженню історичного ареалу населених місць, недопущенню хаотичної та шкідливої неконтрольованої забудови, знищення історичної спадщини територіальної громади. Також, слід зазначити, Кам`янка-Бузька міська рада Львівського району Львівської області своїми листами від 14.11.2025 та від 24.11.2025 підтвердила, що тривалий час не вживала заходів до завершення розроблення, виготовлення та затвердження історико архітектурного опорного плану міста Кам`янка-Бузька.

Ухвалою від 02 січня 2026 року відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін за наявними у справі матеріалами.

Відповідач подав заяву про закриття провадження у справі де вказує, що Постановою Львівського окружного адміністративного суду від 21 грудня 2016 року у справі №813/3252/16 за позовом Радехівської місцевої прокуратури до Кам`янка-Бузької міської ради Львівської області із вимогами визнати протиправною бездіяльність Кам`янка-Бузької міської ради Львівської області в частині незабезпечення проведення робіт з винесення меж історичного ареалу міста Кам`янка-Бузька Львівської області та закріплення їх в натурі (на місцевості) і віднесення в його межах земель до земель історико-культурного призначення; зобов`язати Кам`янка-Бузьку міську раду Львівської області виконати у повному обсязі визначені законодавством повноваження в частині забезпечення проведення робіт з винесення меж історичного ареалу міста Кам`янка-Бузька Львівської області та закріплення їх в натурі (на місцевості) і відведення в його межах земель до земель історико-культурного призначення, адміністративний суд позов задовольнив повністю. Вказує, що у позовній заяві у справі №380/25517/25 позовна вимога звучить як: визнати протиправною бездіяльність Кам`янка-Бузької міської ради Львівського району Львівської області щодо невжиття заходів до розроблення, виготовлення та затвердження історико-архітектурного опорного плану міста Кам`янка-Бузька Львівського району Львівської області та зобов`язати Кам`янка-Бузьку міську раду Львівського району Львівської області в межах компетенції вжити заходів до розроблення, виготовлення та затвердження на сесії історико-архітектурного опорного плану міста Кам`янка-Бузька. Вважає, що позовна заява у справі №380/25517/25 подана з тих самих підстав та є тотожний предмет спору, що і у справі №813/3252/16, постанова в якій набрала законної сили, а тому не може бути подано повторно позов з тих самих підстав та предмета спору.

Позивач подав заперечення на клопотання про закриття провадження в якому зазначає, що з врахуванням практики Верховного Суду у справах №380/13557/21 від 12.12.2023 та № 813/716/16 від 19.03.2021 вбачається, що історико-архітектурний опорний план та визначення меж історичного ареалу - це різні інструменти містобудівної та охоронної документації. Опорний план є основою для генплану, що фіксує всі пам`ятки та цінну забудову. Зазначає, що опорний план - це науково-проєктна документація, яка детально описує та фіксує існуючі об`єкти культурної спадщини, їх цінність та стан на певній території, розроблення якого регулюється містобудівним та історико-культурним законодавством. Межі історичного ареалу - це затверджена площа території, що охоплює найбільш цінні частини міста, де діють суворі обмеження щодо нового будівництва та землекористування для захисту історичного середовища, яке регулюється нормами земельного законодавства. Опорний план слугує обґрунтуванням для встановлення меж історичного ареалу, але сам по собі не замінює юридичного затвердження меж ареалу та режиму їх використання. Відтак, без історико-архітектурного опорного плану населеного пункту неможливо обґрунтовано провести межу ареалу, що зокрема і відображено в рішенні Львівського окружного адміністративного суду від 21.12.2016 у справі №813/3252/16. Отже, на думку позивача, історико-архітектурний опорний план як науково-проектна документація розробляється в порядку, передбаченому містобудівним законодавством, а не законодавством в сфері земельних відносин. Враховуючи вищезазначене вбачається, що у даній справі прокурор звернувся з іншим предметом спору ніж у справі №813/3252/16 оскільки на час розгляду вказаної справи Кам`янка-Бузькою міською радою вживались заходи щодо розробки історико-архітектурного опорного плану, що встановлено в рішенні суду від 21.12.2016.

Суд розглянув подане клопотання та зазначає наступне.

Відповідно до п.4 ч.1 ст.238 КАС України суд закриває провадження у справі, якщо є такі, що набрали законної сили, постанова чи ухвала суду про закриття провадження у справі між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав.

У позовній заяві, за якою відкрито провадження у даній справі, позивач просить суд зокрема, визнати протиправною бездіяльність Кам`янка-Бузької міської ради Львівського району Львівської області щодо невжиття заходів до розроблення, виготовлення та затвердження історико-архітектурного опорного плану міста Кам`янка-Бузька Львівського району Львівської області та зобов`язати Кам`янка-Бузьку міську раду Львівського району Львівської області в межах компетенції вжити заходів до розроблення, виготовлення та затвердження на сесії історико-архітектурного опорного плану міста Кам`янка-Бузька.

Разом з тим, суд встановив, у справі № 813/3252/16 за позовом виконувача обов`язків керівника Радехівської місцевої прокуратури до Кам`янка-Бузької міської ради Львівської області про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання до вчинення дій винесено постанову, якою ухвалено :

Визнати протиправною бездіяльність Кам`янка-Бузької міської ради Львівської області в частині незабезпечення проведення робіт з винесення меж історичного ареалу міста Кам`янка-Бузька Львівської області та закріплення їх в натурі (на місцевості) і віднесення в його межах земель до земель історико-культурного призначення.

Зобов`язати Кам`янка-Бузьку міську раду Львівської області, відповідно до вимог чинного законодавства України й визначених повноважень, вжити заходів щодо забезпечення проведення робіт з винесення меж історичного ареалу міста Кам`янка-Бузька Львівської області та закріплення їх в натурі (на місцевості) і віднесення земель в його межах до земель історико-культурного призначення.

Постановою Кабінету Міністрів України від 01.09.2021 №926 затверджений Порядок розроблення, оновлення, внесення змін та затвердження містобудівної документації (далі Порядок №926).

Згідно із п. 1.1 Порядку № 926 цей нормативно-правовий акт визначає склад, зміст, механізм розроблення, оновлення, внесення змін та затвердження містобудівної документації на місцевому рівні: комплексного плану просторового розвитку території територіальної громади, генерального плану населеного пункту, а також склад, зміст та порядок розроблення історико-архітектурного опорного плану населеного пункту.

Відповідно до пп. 12 п. 2 Порядку № 926 історико-архітектурний опорний план - науково-проектна документація, яка розробляється і затверджується у складі генерального плану населеного пункту, внесеного до Списку історичних населених місць України, згідно ізЗаконом України «Про регулювання містобудівної діяльності», містить відомості про об`єкти всесвітньої спадщини, їх території та буферні зони; пам`ятки культурної спадщини, у тому числі археологічні, їх території та зони охорони; межі та правові режими використання історичних ареалів населених місць; історико-культурні заповідники, історико-культурні заповідні території та їх зони охорони; охоронювані археологічні території.

За змістом пп. 4 п. 43 Порядку № 926 під час розроблення генеральних планів населених пунктів, внесених до Списку історичних населених місць України, здійснюється розроблення історико-архітектурного опорного плану відповідно до завдання, цього Порядку, державних будівельних норм та інших норм законодавства.

Зазначені в історико-архітектурному опорному плані відомості є підставою для встановлення обмежень у використанні земель та враховуються під час розроблення планувальних рішень.

Згідно з п. 34, п. 35 Порядку № 926 рішення про розроблення містобудівної документації на місцевому рівні (комплексного плану, генеральних планів населених пунктів, детальних планів території) щодо території територіальної громади, а також оновлення і внесення змін до неї приймає відповідна сільська, селищна, міська рада.

Виконавчий орган сільської, селищної і міської ради, Київська та Севастопольська міські держадміністрації є замовником розроблення містобудівної документації на місцевому рівні (комплексного плану, генеральних планів населених пунктів, детальних планів територій), який організовує розроблення, внесення змін та подання генерального плану населеного пункту на розгляд відповідної сільської, селищної, міської ради, незалежно від визначених відповідно до закону джерел фінансування.

Відповідно до пунктів 5456 Порядку № 926 рішення про розроблення (внесення змін) історико-архітектурного опорного плану населеного пункту у складі генерального плану населеного пункту приймає відповідна сільська, селищна, міська рада.

Виконавчі органи сільських, селищних і міських рад, Київська та Севастопольська міські держадміністрації є замовниками, які організовують розроблення, внесення змін, погодження та подання історико-архітектурного опорного плану населеного пункту у складі генерального плану населеного пункту на розгляд відповідної місцевої ради.

Історико-архітектурний опорний план розробляється для населених пунктів, внесених до Списку історичних населених місць України, у складі генерального плану населеного пункту.

Під час розроблення історико-архітектурного опорного плану визначаються межі історичних ареалів та наносяться на його основне графічне креслення.

У межах визначених історичних ареалів у складі генерального плану населеного пункту визначаються режими регулювання забудови.

Пунктами 57, 58 Порядку № 926 передбачено, що одночасно з історико-архітектурним опорним планом населеного пункту до генерального плану населеного пункту під час затвердження в межах території територіальної громади можуть включатися відомості про правові режими використання історичних ареалів населених місць та межі та режими використання зон охорони пам`яток, які затверджені в установленому порядку відповідною науково-проектною документацією.

Науково-проектну документацію щодо розроблення історико-архітектурного опорного плану, визначення режимів використання історичних ареалів, а також зон охорони пам`яток як взаємодоповнюючі документи доцільно замовляти, розробляти та затверджувати одночасно.

Відповідно до п. 60 Порядку № 926 історико-архітектурні опорні плани та зміни до них розглядаються і затверджуються відповідними місцевими радами протягом трьох місяців з дня їх подання.

Аналіз наведених норм права дає підстави зробити висновок про те, що історико-архітектурний опорний план це науково-проектна документація, яка розробляється і затверджується у складі генерального плану населеного пункту, внесеного до Списку історичних населених місць України та містить, зокрема відомості про межі використання історичних ареалів населених місць. Тобто, межі історичних ареалів визначаються спеціальною науково-проектною документацією під час розроблення історико-архітектурних опорних планів цих населених місць. Визначені науково-проектною документацією межі історичних ареалів погоджуються відповідним органом місцевого самоврядування та затверджуються Мінкультури. Таким чином, межі і режими використання зон охорони пам`яток історичних ареалів можуть застосовуватись лише у випадку їх затвердження центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері охорони культурної спадщини, яким у цьому випадку є Мінкультури.

Суд зауважує, що для закриття провадження у справі відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 238 КАС України необхідна наявність всіх умов тотожності спору, тобто, і підстав, і предмета позову.

Повертаючись до позовних вимог, які заявлені у справі, суд дійшов до висновку, що спір у справі, яка розглядається, не є тотожним спору у справі № 813/3252/16, оскільки предмет позову є різним. Відтак відсутні підстави для закриття провадження у справі.

Керуючись ст. 238, 248, 256, 293-295 КАС України, суд -

постановив:

Відмовити у задоволенні клопотання про закриття провадження у справі.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення.

Ухвала окремо не оскаржується. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

СуддяКоморний Олександр Ігорович