Справа № 320/12865/23
Суддя: Васильєва І.А.
Дата ухвалення: 2026-02-16 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

16 лютого 2026 року

м. Київ

справа №320/12865/23

адміністративне провадження № К/990/336/26

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:

судді-доповідача Васильєвої І.А.,

суддів: Ханової Р.Ф., Юрченко В.П.,

перевіривши касаційну скаргу Головного управління ДПС у м. Києві на ухвалу Шостого апеляційного адміністративного суду від 27.01.2025 про відмову у відкритті апеляційного провадження у справі №320/12865/23 за позовом Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у м. Києві про визнання протиправними та скасування рішень,

УСТАНОВИВ:

До Верховного Суду 05.01.2026 надійшла касаційна скарга Головного управління ДПС у м. Києві на ухвалу Шостого апеляційного адміністративного суду від 27.01.2025 про відмову у відкритті апеляційного провадження у справі №320/12865/23.

Ухвалою Верховного Суду від 15.01.2026 касаційну скаргу залишено без руху, встановлено скаржнику десятиденний строк з дня вручення копії цієї ухвали для усунення недоліків касаційної скарги шляхом подання обґрунтованого клопотання про поновлення пропущеного строку касаційного оскарження, належного викладення підстав касаційного оскарження, сплати судового збору та надання оригіналу платіжного документа.

На виконання вимог вказаної ухвали податковим органом надіслано заяву про усунення недоліків, заявлено клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження.

Головним управлінням ДПС у м. Києві вказано, що представництво інтересів Головного управління ДПС у м. Києві у справі №320/12865/23 було покладено на конкретну посадову особу - головного державного інспектора управління правового забезпечення ОСОБА_2 , що підтверджується матеріалами внутрішнього розподілу функціональних обов`язків та матеріалами дисциплінарного провадження. У процесі внутрішньої перевірки встановлено, що зазначеною посадовою особою не було забезпечено належне процесуальне супроводження справи, зокрема не вжито заходів для своєчасного касаційного оскарження ухвали апеляційного суду, а також не поінформовано керівництво про наявність остаточної ухвали про відмову у відкритті апеляційного провадження. За результатами дисциплінарного провадження ОСОБА_2 було звільнено з посади наказом Головного управління ДПС у м. Києві від 11.04.2025 №535-о. Лише після завершення дисциплінарної процедури та фактичного прийняття справи іншим представником стало відомо про відсутність поданої касаційної скарги та про пропуск строку касаційного оскарження ухвали Шостого апеляційного адміністративного суду від 07.02.2025. Після встановлення зазначених обставин Головне управління ДПС у м. Києві без зволікань вжило заходів для реалізації свого права на касаційне оскарження та подало касаційну скаргу у максимально стислий строк.

Верховний Суд зауважує, що в даному касаційному провадженні №К/990/336/26 оскаржується ухвала Шостого апеляційного адміністративного суду від 27.01.2025 про відмову у відкритті апеляційного провадження у справі №320/12865/23, а не 07.02.2025, як вказано скаржником.

Контролюючим органом надано копії дисциплінарного провадження щодо головного державного інспектора управління правового забезпечення ОСОБА_2 , в тому числі копію наказу про звільнення від 14.04.2025 №535-о.

Однак у вказаних матеріалах відсутня інформація щодо супроводження вказаним інспектором даної справи №320/12865/23.

Крім того, Головним управлінням ДПС у м. Києві не обґрунтовано зволікання з поданням касаційної скарги у даній справі з дати звільнення відповідальної посадової особи і до 03.01.2026 (дата подання касаційної скарги).

З дня прийняття оскаржуваної ухвали, відповідно, минуло більше 11 місяців, з дня, коли Головним управлінням ДПС у м. Києві встановлено факт неналежного виконання посадових обов`язків відповідальним інспектором - більше 8 місяців.

Верховний Суд зауважує, що відповідно до положень частини 1 статті 329 КАС України касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. У разі якщо в судовому засіданні було проголошено скорочене (вступну та резолютивну частини) судове рішення або якщо розгляд справи (вирішення питання) здійснювався без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Частиною 2 статті 329 КАС України передбачено, що учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення.

Відповідно до частини 3 статті 329 КАС України строк на подання касаційної скарги також може бути поновлений у разі його пропуску з інших поважних причин, крім випадків, визначених частиною 5 статті 333 цього Кодексу.

Скаржником не обґрунтовано належними доводами поважність причин пропуску строку касаційного оскарження ухвалу Шостого апеляційного адміністративного суду від 27.01.2025 про відмову у відкритті апеляційного провадження у справі №320/12865/23.

Відповідно до приписів статті 44 КАС України учасники справи, маючи намір добросовісної реалізації належного їм права на касаційне оскарження судового рішення, повинні забезпечити неухильне виконання вимог процесуального закону, зокрема, щодо форми і змісту касаційної скарги. Частиною 1 статті 45 КАС України регламентовано, що учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.

Відповідач, маючи намір добросовісної реалізації належного йому права на апеляційне оскарження судового рішення, повинен діяти сумлінно, тобто проявляти добросовісне ставлення до наявних у нього прав і здійснювати їх реалізацію таким чином, щоб забезпечити неухильне виконання своїх обов`язків, встановлених законом або судом для чого, як особа, зацікавлена у поданні апеляційної скарги, має вчиняти усі можливі та залежні від нього дії, використовувати усі наявні засоби та можливості, передбачені законодавством.

Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Відповідач, що діє від імені держави, як суб`єкт владних повноважень, не може та не повинен намагатись отримати вигоду від організаційних складнощів, які склались у нього на поточний день, шляхом уникнення або зволікання виконання ним своїх процесуальних обов`язків, в тому числі і щодо вчасного подання касаційної скарги. Законодавче обмеження строку оскарження судового рішення, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах.

Аналіз положень статей 5, 13, 328, 329 КАС України дозволяє дійти висновку, що особи, які беруть участь у справі, у разі, якщо не погоджуються із ухваленими судовими рішеннями після їх перегляду в апеляційному порядку, можуть скористатися правом їх оскарження у касаційному порядку, яке повинно бути реалізовано у встановлений вказаним кодексом строк.

Підстави пропуску строку є поважними, якщо обставини які зумовили такі причини є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що оскаржує судове рішення, та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належними доказами.

Верховний Суд зауважує, що неналежне виконання посадових обов`язків посадовою особою контролюючого органу не може підміняти собою дотримання строків на касаційне оскарження, встановлених нормами КАС України. Відповідачем у справі є Головне управління ДПС у м. Києві, а не посадова особа контролюючого органу, відповідальна за супроводження в судах даної справи. Також скаржником не надано доказів, що ОСОБА_2 дійсно супроводжував дану справу.

Недоліки в організації роботи відповідача не можуть бути визнані такими обставинами, що є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій.

Також слід зауважити, що на виконання вимог ухвали Верховного Суду від 15.01.2026 податковим органом не усунуто недоліки касаційної скарги в частині сплати судового збору.

Відповідно до пункту 4 частини 1 статті 333 КАС України суд касаційної інстанції відмовляє у відкритті касаційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на касаційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку касаційного оскарження, визнані судом неповажними.

З урахуванням вищевикладеного, Верховний Суд дійшов висновку, що скаржником не наведено поважних підстав для поновлення пропущеного строку касаційного оскарження.

Відповідно до вищенаведеного, керуючись статтями 328, 329, 330, 332, 333, 355, 359 КАС України,

УХВАЛИВ:

Визнати неповажними причини пропуску строку касаційного оскарження та відмовити у задоволенні клопотання скаргою Головного управління ДПС у м. Києві про поновлення строку касаційного оскарження ухвали Шостого апеляційного адміністративного суду від 27.01.2025 про відмову у відкритті апеляційного провадження у справі №320/12865/23.

Відмовити у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою Головного управління ДПС у м. Києві на ухвалу Шостого апеляційного адміністративного суду від 27.01.2025 про відмову у відкритті апеляційного провадження у справі №320/12865/23.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддями, є остаточною та не може бути оскаржена.

СуддіІ.А. Васильєва Р.Ф. Ханова В.П. Юрченко