Справа № 520/16351/24
Суддя: Мороко А.С.
Дата ухвалення: 2026-02-16 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

Харків

16 лютого 2026 року № 520/16351/24

Харківський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Мороко А.С., розглянувши у порядку спрощеного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , код НОМЕР_1 ) до Департаменту кіберполіції Національної поліції України (вул. Бориспільська, буд. 19,м. Київ,02093, ) про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді, стягнення грошового забезпечення за час вимушеного прогулу,-

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з позовом, в якому просить суд:

- визнати протиправним та скасувати наказ Департаменту кіберполіції Національної поліції України від 28.05.2024 № 244 про застосування дисциплінарного стягнення до позивача у вигляді звільнення із служби в поліції;

- визнати протиправним та скасувати наказ Департаменту кіберполіції Національної поліції України від 28.05.2024 № 223/ос про звільнення ОСОБА_1 , капітана поліції, інспектора 4-го відділу (протидії кіберзлочинам у сфері обігу протиправного контенту і телекомунікацій управління протидії кіберзлочинам у місті Києві;

- поновити капітана поліції ОСОБА_1 на посаді інспектора 4-го відділу (протидії кіберзлочинам у сфері обігу протиправного контенту і телекомунікацій управління протидії кіберзлочинам у місті Києві;

- стягнути з відповідача на користь позивача грошове забезпечення за час вимушеного прогулу, починаючи з дати звільнення по дату прийняття рішення судом про поновлення на роботі;

- допустити негайне виконання цього рішення в частині поновлення позивача на роботі.

В обґрунтування позову представником позивача вказано, що накази відповідача від 28.05.2024 № 244 про застосування дисциплінарного стягнення до нього у вигляді звільнення із служби в поліції та від 28.05.2024 № 223/ос про його звільнення з посади є протиправними та такими, що порушують його права. Позивачем зазначено, що він в установленому порядку звертався із письмовим рапортом до безпосереднього керівника стосовно залишення місця несення служби для від`їзду до міста Харкова для проведення евакуації (переміщення) до міста Києва матері та сестри у зв`язку з погіршенням безпекової ситуації та постійними обстрілами. Повертаючись до дому матері після збору речей та здійснюючи останнє паркування, було з необережності пошкоджено автівку сусідів. Позивач, намагаючись встановити характер та ступінь пошкодження обох автомобілів був сприйнятий сусідкою за особу, яка намагається уникнути відповідальності та остання почала його знімати на камеру телефону та в подальшому викликала наряд поліції. В ході з`ясування обставин дорожньо-транспортної пригоди працівниками поліції було помилково складено на позивача адміністративний протокол, але, як зазначає позивач, він не керував транспортним засобом, ані в момент зіткнення, ані під час пересування автомобіля. Під час з`ясування обставин дорожньо-транспортної пригоди позивач дійсно відмовився від проходження медичного огляду на стан сп`яніння, бо не керував автомобілем, не скоював адміністративного правопорушення. Зазначений протокол було скеровано до суду, але позивачем було надано усі необхідні та достатні докази з приводу відсутності підстав для його притягнення до відповідальності. Також внаслідок тривалого перебування на вулиці за несприятливих умов, позивач отримав запалення, внутрішній отит, після чого був змушений звернутися до лікарні та перебував на лікарняному, про що у встановленому порядку повідомив безпосереднього керівника. Зазначені обставини послугували підставою для проведення відповідачем службового розслідування та подальшого притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності та реалізації дисциплінарного стягнення шляхом звільнення його зі служби в поліції. У позовній заяві позивачем вказано на обставини допущення відповідачем порушень під час притягнення його до дисциплінарної відповідальності, а саме службове розслідування, проведене прямим керівником, а не дисциплінарною комісією, носить формальний характер, а оскаржуваний наказ про притягнення до дисциплінарної відповідальності містить лише власне бачення обставин службового розслідування, не викладено пояснень позивача з приводу оскаржуваних подій та не наведено обов`язкових елементів рішення про застосування дисциплінарного стягнення. Водночас, позивачем наголошено на обставинах того, що визначаючи як дисциплінарний проступок діяння позивача щодо порушення вимог пунктів 2.5 та 13.1 Правил дорожнього руху, слід вказати, що факт вчинення зазначених порушень може бути встановлений винятково за рішенням суду за результатами розгляду справ про адміністративні правопорушення, а твердження керівника у спірному наказі про допущення позивачем певних порушень Правил дорожнього руху без постанови суду, відповідно визначення цих порушень як складових дисциплінарного проступку не відповідає вимогам Дисциплінарного статуту. В той же час наказ про притягнення до дисциплінарної відповідальності не містить обов`язкових елементів, що забезпечують процесуальні гарантії пропорційності дисциплінарного стягнення, як то передбачено положеннями ч.8 ст. 19 Дисциплінарного статуту.

Ухвалою суду відкрито спрощене провадження по справі та запропоновано відповідачу надати відзив на позов.

Представником Департаменту кіберполіції Національної поліції України подано до суду відзив на позов разом з доданими до нього документами, в якому він заперечує проти задоволення позовних вимог, зазначаючи, що доводи, наведені позивачем у позовній заяві, є безпідставними та такими, що не ґрунтуються на дійсних обставинах та приписах чинного законодавства. Звертає увагу, що позивач перебуваючи в поліції, своїми діями вчинив проступок який суперечить змісту присяги працівника Національної поліції України, підриває довіру до нього як до носія влади, негативно впливає на авторитет Національної поліції України, призводить до приниження державного органу та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків, а тому є несумісним із подальшим проходженням служби в поліції. Відтак, позивач вчинив дисциплінарний проступок, що підтверджено матеріалами службового розслідування, а отже спірний наказ є правомірним. Вважає, що до позивача обґрунтовано застосовано дисциплінарне стягнення у виді звільнення зі служби в поліції, а тому відсутні підстави для скасування спірного наказу судом та поновлення позивача на посаді інспектора 4-го відділу (протидії кіберзлочинам у сфері обігу протиправного контенту і телекомунікацій управління протидії кіберзлочинам у місті Києві, у зв`язку з чим просить суд відмовити в задоволенні позовних вимог.

Положеннями ч.1 ст.257 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що за правилами спрощеного позовного провадження розглядаються справи незначної складності.

Згідно ч.2 ст.257 Кодексу адміністративного судочинства України: за правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду.

Відповідно 258 Кодексу адміністративного судочинства України, суд розглядає справи за правилами спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів із дня відкриття провадження у справі.

Дослідивши наявні в матеріалах справи докази, суд встановив наступне.

27.04.2024 року до Департаменту кіберполіції Національної поліції України від начальника відокремленого (територіального) підрозділу УПК в м. Києві надійшла доповідна записка від 27.04.2024 року № 12973-2024 про надзвичайну подію за участі капітана поліції ОСОБА_1 , інспектора 4-го відділу (протидії злочинам у сфері обігу протиправного контенту і телекомунікацій) щодо самовільного залишення останнім регіону дислокації та складання 27 квітня 2024 року поліцейськими управління патрульної поліції Харківській області Департаменту патрульної поліції відносно ОСОБА_1 протоколу про адміністративне правопорушення, передбачене частиною першою статті 130 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Наказами Департаменту кіберполіції Національної поліції України від 29.04.2024 року № 161 о/с та від 13.05.2024 року № 196 о/с «По особовому складу» капітана поліції ОСОБА_1 відсторонено від займаної посади на період проведення службового розслідування.

Також, згідно із наказом Департаменту кіберполіції Національної поліції України від 29.04.2024 року №101 призначено та проведено службове розслідування, у формі письмового провадження, з метою встановлення обставин надзвичайної події, що мала місце 27.04.2024 року по просп. Гагаріна, 41/2 у м. Харків, за участю капітана поліції ОСОБА_1 , інспектора 4-го відділу (протидії злочинам у сфері обігу протиправного контенту і телекомунікацій) управління протидії кіберзлочинам у місті Києві, а також перевірки інших фактів порушення службової дисципліни.

За результатами проведеного службового розслідування дисциплінарною комісією Департаменту кіберполіції Національної поліції України складено висновок від 28.05.2024 року №16315/01-2024 службового розслідування по факту надзвичайної події за участю поліцейського ОСОБА_1 , який затверджено начальником департаменту кіберполіції Національної поліції України 28.05.2024 року.

За результатами проведеного службового розслідування у висновку від 28.05.2024 року №16315/01-2024 викладено висновки комісії стосовно того, що остання вважала, зокрема, за вчинення дисциплінарного проступку, який виразився в порушенні пунктів 1, 4, 6, 8 частини третьої статті 1, частини першої статті 5 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, пунктів 1, 2 частини першої статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», абзацу другого частини п`ятої статті 14, абзацу другого частини другої статті 16 Закону України «Про дорожній рух», пункту 2.5, підпунктів «а», «ґ» пункту 2.1, пункту 13.1 Правил дорожнього руху, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 10 жовтня 2001 року № 1306, наказу начальника ДКП від 11 травня 2023 року № 295 «Про затвердження внутрішнього розпорядку дня поліцейських територіальних (відокремлених) підрозділів Департаменту кіберполіції Національної поліції України на період дії на території України воєнного стану», пункту 6 розділу VІ Інструкції з організації взаємодії органів досудового розслідування з іншими органами та підрозділами Національної поліції України в запобіганні кримінальним правопорушенням, їх виявленні та розслідуванні, затвердженої наказом МВС від 07 липня 2017 року № 575, зареєстрованим у Міністерстві юстиції України 31 липня 2017 року за № 937/30805, абзаців 36, 37 пункту 2 Посадової інструкції інспектора 4-го відділу (протидії злочинам у сфері обігу протиправного контенту і телекомунікацій) УПК в м. Києві від 17.04.2023 № 3667/38/100-2023, застосувати до капітана поліції ОСОБА_1 (0096576), інспектора 4-го відділу (протидії злочинам у сфері обігу протиправного контенту і телекомунікацій) УПК в м. Києві, дисциплінарне стягнення у виді звільнення зі служби в поліції.

Наказом Департаменту кіберполіції Національної поліції України від 28.05.2024 року №244 «Про застосування дисциплінарних стягнень», зокрема, за вчинення дисциплінарного проступку, який виразився в порушенні пунктів 1, 4, 6, 8 частини третьої статті 1, частини першої статті 5 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, пунктів 1, 2 частини першої статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», абзацу другого частини п`ятої статті 14, абзацу другого частини другої статі 16 України «Про дорожній рух», пункту 2.5, підпунктів «а», «ґ» пункту 2.1, пункту 13.1 Правил дорожнього руху, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 10 жовтня 2001 року №1306, наказу начальника ДКП від 11 травня 2023 року № 295 «Про затвердження внутрішнього розпорядку дня поліцейських територіальних (відокремлених) підрозділів Департаменту кіберполіції Національної поліції України на період дії на території України воєнного стану», пункту 6 розділу VІ Інструкції з організації взаємодії органів досудового розслідування з іншими органами та підрозділами Національної поліції України в запобіганні кримінальним правопорушенням, їх виявленні та розслідуванні, затвердженої наказом МВС від 07 липня 2017 року № 575, зареєстрованим у Міністерстві юстиції України 31 липня 2017 року за № 937/30805, абзаців 36, 37 пункту 2 Посадової інструкції інспектора 4-го відділу (протидії злочинам у сфері обігу протиправного контенту і телекомунікацій) УПК в м. Києві від 17.04.2023 № 3667/38/100-2023, застосовано до капітана поліції ОСОБА_1 (0096576), інспектора 4-го відділу (протидії злочинам у сфері обігу протиправного контенту і телекомунікацій) УПК в м. Києві, дисциплінарне стягнення у виді звільнення зі служби в поліції.

Зі змісту вказаного наказу вбачається зазначення про те, що 26.04.2024 року у службовий час та у порушення внутрішнього розпорядку дня капітан поліції ОСОБА_1 (0096576), інспектор 4-го відділу (протидії злочинам у сфері обігу протиправного контенту і телекомунікацій) управління протидії кіберзлочинам в місті Києві (далі УПК в м. Києві), здійснив виїзд до м. Харкова у приватних справах. Безпосередній керівник ОСОБА_1 , підполковник поліції ОСОБА_2 (0096475), начальник 4-го відділу протидії злочинам у сфері обігу протиправного контенту і телекомунікацій) УПК в м. Києві сприяв порушенню ОСОБА_1 , внутрішнього розпорядку дня та не проінформував про порушення керівникові УПК в м. Києві. Як наслідок, 27.04.2024 року у нічний час, під час дії комендантської години та оголошення «Повітряної тривоги», поліцейський ОСОБА_3 перебував на проспекті Гагаріна, 41/2, у м. Харкові, де у порушення пункту 13.1 Правил дорожнього руху, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 10 жовтня 2001 року № 1306 (далі Правила дорожнього руху) не врахував дорожню обстановку, не дотримався безпечного інтервалу та здійснив наїзд на транспортний засіб ВMW S35І, номерний знак НОМЕР_2 , що стояв на узбіччі. Під час спілкування із ОСОБА_1 поліцейськими Управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції (далі - УПП в Харківській області) встановлено в нього ознаки алкогольного сп`яніння, у зв`язку чим він пройшов огляд на визначення стану алкогольного сп`яніння за допомогою приладу «Alcotest 6820» №ARHK-0054, за результатом якого в ОСОБА_1 встановлено 2,35 проміле. Після чого йому запропоновано пройти в установленому порядку медичний огляд з метою встановлення стану алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції в закладах охорони здоров`я. ОСОБА_4 у порушення вимог пункту 2.5 Правил дорожнього руху відмовився від проходження медичного огляду. Разом з тим вказано, що ОСОБА_1 у порушення підпунктів «а», «ґ» пункту 2.l Правил дорожнього руху керував транспортним засобом АUDI А6, номерний знак НОМЕР_3 , не маючи при собі посвідчення на право керування транспортним засобом відповідної категорії та чинного страхового полісу про укладення договору обов`язкового страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів. Крім того, вказано, що ОСОБА_1 вчинено інші дисциплінарні проступки, вчиненню яких сприяли порушення службової дисципліни з боку його безпосереднього керівника підполковника поліції ОСОБА_2 . Так, спірний у цій справі наказ містить зазначення про те, що 19.12.2023 року до УПК в м. Києві надійшло доручення дізнавача відділу дізнання Дарницького управління поліції ГУНП у м. Києві Рацина Ігоря від 18.12.2023 в кримінальному провадженні № 0002764, виконання заходів за яким цього ж дня керівництвом УПК в м. Києві доручено ОСОБА_2 . Кінцевий термін виконання цього доручення визначено дізнавачем до 28.12.2023 року, але останнім лише 09.01.2024 року покладено обов`язок на капітана поліції ОСОБА_1 . Як наслідок виконання цього доручення останній цього ж дня скерував матеріали виконаного доручення до ініціатора несвоєчасно, порушивши строки виконання доручення дізнавача (строки виконання доручення порушено на 12 діб). Аналогічні порушення ОСОБА_2 вчинено під час покладання обов`язків на Теряника І.І. з виконання доручення дізнавача від 18.12.2023 в кримінальному провадженні № 0002701 (строки виконання доручення порушено на 13 діб). Окрім того, 26 грудня 2023 року до УПК в м. Києві надійшло доручення дізнавача сектору дізнання Солом`янського управління поліції ГУНП у м. Києві Романченко Тетяни від 20.12.2023 в кримінальному провадженні № 0001453, виконання заходів за яким покладено на капітана поліції ОСОБА_1 . Однак, ОСОБА_1 у зазначений дізнавачем 10-ти денний термін до 04 січня 2024 року доручення не виконав, заходів щодо продовження його строків не вжив, та у подальшому скерував матеріали виконаного доручення до ініціатора несвоєчасно, а саме, лише 09 січня 2024 року, порушивши строки виконання доручення дізнавача. Аналогічні порушення ОСОБА_1 вчинено при виконанні доручення дізнавача від 01.02.2024 в кримінальному провадженні № 0002018 (строки виконання доручення порушено на 6 діб), при виконанні доручення старшого слідчого від 29.01.2024 в кримінальному провадженні № 0003143 строки виконання доручення порушено на 6 діб), при виконанні доручення слідчого від 12.02.2024 в кримінальному провадженні № 0000286 (строки виконання доручення порушено на 5 діб), при виконанні доручення слідчого від 27.02.2024 в кримінальному провадженні № 0000279 (строки виконання доручення порушено на 5 діб), при виконанні доручення слідчого від 07.03.2024 в кримінальному провадженні № 0000153 (строки виконання доручення порушено на 10 діб), при виконанні доручення дізнавача від 26.03.2024 в кримінальному провадженні № 0000287 (строки виконання доручення порушено на 13 діб), при виконанні доручення старшого слідчого від 26.03.2024 в кримінальному провадженні № 0000568 (строки виконання доручення порушено на 14 діб). Отже, зазначено, що керівники ОСОБА_1 , підполковники поліції ОСОБА_5 (0013496), заступник начальника управління начальник 1-го відділу (протидії злочинам сфері комп`ютерних систем) УПК в м. Києві, та ОСОБА_2 не забезпечили належного контролю за дотриманням підлеглим ОСОБА_6 службової дисципліни, що призвело до зазначених порушень. Указане свідчить, зокрема, про недотримання ОСОБА_1 законів Украіни, що регламентують діяльність поліції, Присяги поліцейського, порушення наказів начальника Департаменту кіберполіції та керівника УПК в м. Києві про внутрішній розпорядок дня, недопущення керування транспортними засобами в стані (або з ознаками) сп`яніння та порушень правил дорожнього руху, наголошення про дотримання працівниками поліції комендантської години, під час якої заборонити виїзд (дозволити лише в разі крайньої або службової необхідності), а також учинення дій, які підривають авторитет Національної поліції України.

Наказом Департаменту кіберполіції Національної поліції України від 28.05.2024 року №223 о/с «По особовому складу» відповідно до пункту 6 (у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України) частини першої статті 77 Закону України «Про Національну поліцію» звільнено зі служби в поліції, з 29 травня 2024 року капітана поліції ОСОБА_1 (0096576), інспектора 4-го відділу (протидії кіберзлочинам у сфері обігу протиправного контенту і телекомунікацій) управління протидії кіберзлочинам в місті Києві. В якості підстави для видання вказаного наказу, зокрема, зазначено наказ Департаменту кіберполіції Національної поліції України від 28 травня 2024 року №244 «Про застосування дисциплінарних стягнень».

Вважаючи свої права порушеними зазначеними наказами, позивач звернувся до суду з позовом у цій справі.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд виходить з такого.

Частиною другою статті 19 Конституції України обумовлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Частиною 1 статті 1 Закону України "Про Національну поліцію" від 02.07.2015 за № 580-VІІІ (далі також - Закон № 580-VIII) встановлено, що Національна поліція України - це центральний орган виконавчої влади, який служить суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку.

За визначенням, наведеним у статті 3 Закону № 580-VIII, у своїй діяльності поліція керується Конституцією України, міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цим та іншими законами України, актами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, а також виданими відповідно до них актами Міністерства внутрішніх справ України, іншими нормативно-правовими актами.

Відповідно до частини 1 статті 8 Закону № 580-VІІІ поліція діє виключно на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України.

Згідно з частиною 1 статті 17 Закону № 580-VIII поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу на відповідних посадах у поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції.

Статтею 18 Закону № 580-VІІІ визначено основні обов`язки поліцейського, зокрема, поліцейський зобов`язаний неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва.

Відповідно до частини першої статті 59 Закону №580-VIII служба в поліції є державною службою особливого характеру, яка є професійною діяльністю поліцейських з виконання покладених на поліцію повноважень.

За приписами ч. 1 та ч. 2 ст. 91 Закону № 580-VIII особливий характер служби в поліції містить такі спеціальні умови для певних категорій поліцейських: 1) службу у святкові та вихідні дні; 2) службу позмінно; 3) службу з нерівномірним графіком; 4) службу в нічний час.

Розподіл службового часу поліцейських визначається розпорядком дня, який затверджує керівник відповідного органу (закладу, установи) поліції.

Статтею 60 Закону № 580-VIII передбачено, що проходження служби в поліції регулюється цим Законом та іншими нормативно-правовими актами.

Статтею 64 Закону № 580-VIII визначена Присяга працівника поліції.

Під час виконання службових обов`язків поліцейський повинен, серед іншого неухильно дотримуватися положень Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського (абз.1, 2 п.1 розділу ІІ Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 09.11.2016 за №1179 (далі - Правила етичної поведінки поліцейських).

За приписами абзацу першого пункту 3 розділу IV Правил етичної поведінки поліцейських поліцейський зобов`язаний дотримуватися норм професійної етики за будь-яких обставин і відносно будь-якої людини як у робочий, так і в неробочий час.

Частиною 1 статті 19 Закону України "Про Національну поліцію" встановлено, що у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову, матеріальну та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.

Згідно з ч. 2 ст. 19 цього ж Закону підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Відповідно до п.6 ч.1 ст.77 Закону України "Про Національну поліцію" поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється, у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження визначається Дисциплінарним статутом Національної поліції України, затвердженим Законом України "Про Дисциплінарний статут Національної поліції України " від 15.03.2018 за №2337-VIIІ.

Положеннями ст.1 Дисциплінарного статуту встановлено, що службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України "Про Національну поліцію", зобов`язує поліцейського: бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону, утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України; поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, надавати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень: сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції.

Статтею 12 Дисциплінарного статуту визначено, що дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Відповідно до ст. 13 Дисциплінарного статуту дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади;7) звільнення із служби в поліції.

Відповідно до ст. 14 Дисциплінарного статуту Національної поліції України службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського. Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків. Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення. Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку. Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України.

Згідно з ч. 1, ч. 15 ст. 15 Дисциплінарного статуту Національної поліції України проведення службових розслідувань за фактом порушення поліцейським службової дисципліни здійснюють дисциплінарні комісії. За результатами проведеного службового розслідування дисциплінарна комісія приймає рішення у формі висновку.

За приписами частини першої ст.18 Дисциплінарного статуту під час проведення службового розслідування поліцейський має право на захист, що полягає в наданні йому можливості надавати письмові пояснення щодо обставин вчинення дисциплінарного проступку та докази правомірності своїх дій.

Частиною другою цієї статті передбачено, що поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має право: 1) надавати пояснення, подавати відповідні документи та матеріали, що стосуються обставин, які досліджуються; 2) подавати клопотання про отримання і залучення до матеріалів розслідування нових документів, отримання додаткових пояснень від осіб, які мають відношення до справи; 3) ознайомлюватися з матеріалами, зібраними під час проведення службового розслідування, робити їх копії за допомогою технічних засобів з урахуванням обмежень, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України, законами України "Про захист персональних даних", Законом України «Про державну таємницю" та іншими законами; 4) подавати скарги на дії осіб, які проводять службове розслідування; 5) користуватися правничою допомогою.

Згідно зі ст. 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України у висновку за результатами службового розслідування зазначаються: 1) дата і місце складання висновку, прізвище та ініціали, посада і місце служби членів дисциплінарної комісії, що проводила службове розслідування; 2) підстава для призначення службового розслідування; 3) обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку; 4) пояснення поліцейського щодо обставин справи; 5) пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи; 6) пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи; 7) документи та матеріали, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку; 8) відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; 9) причини та умови, що призвели до вчинення проступку, вжиті або запропоновані заходи для їх усунення, обставини, що знімають з поліцейського звинувачення; 10) висновок щодо наявності або відсутності у діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону; 11) вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського у разі наявності в його діянні дисциплінарного проступку.

Висновок підписується всіма членами дисциплінарної комісії, що проводила розслідування. Члени дисциплінарної комісії мають право на окрему думку, що викладається письмово і додається до висновку.

Під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Обставинами, що пом`якшують відповідальність поліцейського, є: 1) усвідомлення та визнання своєї провини у вчиненні дисциплінарного проступку; 2) попередня бездоганна поведінка; 3) високі показники виконання повноважень, наявність заохочень та державних нагород; 4) вжиття заходів щодо запобігання, відвернення або усунення негативних наслідків, які настали або можуть настати внаслідок вчинення дисциплінарного проступку, добровільне відшкодування завданої шкоди; 5) вчинення проступку під впливом погрози, примусу або через службову чи іншу залежність; 6) вчинення проступку внаслідок неправомірних дій керівника.

У разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції.

Під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

За кожен дисциплінарний проступок не може застосовуватися більше одного дисциплінарного стягнення.

У разі вчинення дисциплінарного проступку кількома поліцейськими дисциплінарне стягнення застосовується до кожного окремо.

Пунктом 1, 2 розділу 2 Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого Наказом МВС України від 07.11.2018 за №893 (далі також - Порядок №893), передбачено, що підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Відповідно до п. 1-3 розділу 5 Порядку № 893 від 07.11.2018, проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування розпочинається із дня видання наказу про його призначення та завершується в день затвердження керівником, який призначив службове розслідування, чи особою, яка виконує його обов`язки, висновку службового розслідування. Якщо закінчення строку проведення службового розслідування припадає на вихідний чи інший неробочий день, останнім днем строку є перший після нього робочий день.

Строк проведення службового розслідування, його продовження, порядок обчислення строку службового розслідування визначаються статтею 16 Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Пунктами 7, 8 Розділу V Порядку № 893 передбачено, що розгляд справи дисциплінарною комісією проводиться зазвичай у формі письмового провадження. У разі розгляду справи у формі письмового провадження рішення дисциплінарною комісією приймається без повідомлення та (або) виклику інших учасників службового розслідування на підставі наявних у справі матеріалів. За рішенням уповноваженого керівника розгляд справи може здійснюватися дисциплінарною комісією на відкритому засіданні, яке полягає в гласному та відкритому дослідженні обставин, які стали підставою для призначення службового розслідування, за участю поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та інших заінтересованих осіб.

На підставі пункту першого Розділу VІ Порядку №893 зібрані під час проведення службового розслідування матеріали та підготовлені дисциплінарною комісією документи формуються нею у справу.

Підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія.

У разі якщо за результатами розгляду матеріалів службового розслідування (справи) дисциплінарна комісія встановить наявність у діях (бездіяльності) поліцейського дисциплінарного проступку, керівнику, який призначив службове розслідування, вносяться пропозиції щодо накладення на поліцейського дисциплінарного стягнення.

З аналізу наведених норм Дисциплінарного статуту та Порядку проведення службових розслідувань слідує, що підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку, а розгляд справи дисциплінарною комісією проводиться або у формі письмового провадження, або у відкритому засіданні, при цьому рішення про проведення розгляду справи у відкритому засіданні приймається керівником, який призначив службове розслідування, про що повинно бути вказано у наказі про призначення службового розслідування.

Як убачається з матеріалів справи, під час службового розслідування дисциплінарною комісією встановлено, що 27.04.2024 року о 01 годині 40 хвилині, на проспекті Гагаріна, 41/2, у м. Харкові, старшим лейтенантом поліції Сінявіни Антоном Геннадійовичем, інспектором УПП в Харківській області, та старшим лейтенантом поліції Сазоненком Дмитром Костянтиновичем, інспектором УПП в Харківській області, відносно поліцейського Теряника І.І. складено протокол серії ААД № 901611 від 27.04.2024 про адміністративне правопорушення, передбачене частиною першою статті 130 КУпАП, за керування транспортним засобом AUDI А6, номерний знак НОМЕР_4 , в стані алкогольного сп`яніння. У зв`язку з тим, що у ОСОБА_1 були явно виражені ознаки алкогольного сп`яніння, йому запропоновано пройти огляд на визначення стану алкогольного сп`яніння за допомогою приладу «Alcotest 6820» № ARНK-0054, за результатом якого в ОСОБА_1 встановлено 2,35 проміле, з якими останній не погодився. Також, у порушення вимог пункту 2.5 Правил дорожнього руху, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 10 жовтня 2001 року № 1306 (далі Правила постановою дорожнього руху) ОСОБА_1 відмовився від проходження огляду на стан алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції в медичних закладах.

Разом із тим дисциплінарною комісією встановлено, що відносно ОСОБА_1 складено протокол серії ААД № 901612 від 27.04.2024 про адміністративне правопорушення, передбачене статтею 124 КУпАП, та винесено постанову про накладення адміністративного стягнення у справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване не в автоматичному режимі, передбачене частиною другою статті 126 КУПАП від 27.04.2024 серії ЕНА № 2008508, якою на ОСОБА_1 накладено адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 3400,00 грн.

Як встановлено дисциплінарною комісією, вказаний факт підтвердили пересічні громадяни ОСОБА_7 та ОСОБА_8 , які стали свідками такої події та у яких були відібрані пояснення.

За результатами дослідження дисциплінарною комісією адміністративних матеріалів, складених відносно ОСОБА_9 , які отримано з УПП в Харківській області, встановлено, що в них міститься протокол серії АДД № 901611 від 27.04.2024 року про адміністративне правопорушення, передбачене частиною першою статті 130 КУпАП, складений 27 квітня 2024 року о 01 годині 40 хвилині поліцейським УПП в Харківській області Сінявіним А.Г., у якому зазначено, що 27 квітня 2024 року о 00 годині 45 хвилин по проспекту Гагаріна, 41/2 у м. Харкові водій ОСОБА_3 керував транспортним засобом АUDI А6, номерний знак НОМЕР_4 , з ознаками алкогольного сп`яніння (запах алкоголю з порожнини рота, порушення координації рухів, нестійка хода). Огляд проводився на місці зупинки транспортного засобу за допомогою газоаналізатора «Alcotest 6820» № ARНK-0054, результат 2,35 проміле. З результатом огляд ОСОБА_4 не згодний, від проходження огляду в медичному закладі з метою підтвердження стану алкогольного сп`яніння відмовився у категоричній формі, чим порушив вимоги пункту 2.5 Правил дорожнього руху, за що передбачена відповідальність за частиною першою статті 130 КУпАП. Поставити підпис у графі протоколу про місце, дату та час розгляду справи, a також надати пояснення в письмовій формі ОСОБА_4 відмовився.

Разом з цим в адміністративних матеріалах міститься протокол серії ААД № 901612 від 27.04.2024 про адміністративне правопорушення, передбачене статтею 124 КУпАП складений 27 квітня 2024 року о 02 годині 30 хвилині поліцейським УПП в Харківській бласті Сінявіним А.Г., у якому зазначено, що 27 квітня 2024 року о 00 годині 45 хвилині по проспекту Гагаріна, 41/2 у м. Харкові, водій ОСОБА_1 , керуючи транспортним засобом AUDІ А6, номерний знак НОМЕР_4 , не врахував дорожню обстановку, не дотримався безпечного інтервалу та здійснив наїзд на транспортний засіб ВМW S35І, номерний знак НОМЕР_2 , що стояв. Внаслідок ДТП транспортні засоби отримали механічні пошкодження та завдано матеріальні збитки. Тим самим ОСОБА_1 порушив вимоги пункту 13.1 Правил дорожнього руху, за що передбачена відповідальність за статтею 124 КУпАП. Поставити підпис у графах протоколу про місце, дату та час розгляду справи, надати пояснення в письмовій формі, підпис особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, отримання копії протоколу ОСОБА_1 відмовився.

Крім цього, в адміністративних матеріалах міститься постанова про накладення адміністративного стягнення у справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване не в автоматичному режимі від 27.04.2024 серії ЕНА № 2008508, винесена 27 квітня 2024 року о 03 годині 15 хвилині поліцейським УПП в Харківській області Сазоненком Д.К., у якій зазначено, що 27 квітня 2024 року по проспекту Гагаріна у м. Харкові водій ОСОБА_1 керував транспортним засобом AUDI A6, номерний знак НОМЕР_5 , став учасником ДТП, не мав при собі діючого полісу страхування цивільних прав відповідальності власників наземних транспортних засобів та не мав права керування даним транспортним засобом, за що транспортних відповідальність за частиною другою статті 126 КУпАП. Поставити підпис у передбачених графах постанови про роз`яснення прав за статтею 268, 269 КУпАП, отримання копії постанови особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, ОСОБА_4 відмовився.

Під час проведення службового розслідування дисциплінарною комісією було запитано від УПП в Харківській області та в подальшому досліджено відеозаписи з портативних відеореєстраторів патрульних поліцейських цього ж управління №№ 467807, 472531, 475980, 471086, 471783, 475068, 471569, 476022, 472771, 470901 та відеозаписи з камер мобільних телефонів свідків ОСОБА_7 та ОСОБА_8 , з яких встановлено, що під час спілкування з поліцейськими УПП в Харківській області ОСОБА_1 мав порушення мовлення та координації рухів, а також поводив себе невідповідно обстановці.

В рамках проведеного службового розслідування було опитано поліцейських УПП в Харківській області ОСОБА_10 та ОСОБА_11 , які пояснили, що 27.04.2024 екіпажу 2102, на службовий планшет надійшов виклик «ДТП без травмованих» за адресою: м. Харків, проспект Гагаріна 41/2». Прибувши на місце події, було виявлено громадянку ОСОБА_8 , яка повідомила, що на її очах автомобіль Аudі А6, державний номер НОМЕР_4 , здійснив наїзд на транспортний засіб, котрий стояв (ВMW), поїхавши з місця події, та припаркувався біля під`їзду. Поруч з автомобілем Аudi А6, вони побачили громадянина, який був з явними ознаками алкогольного сп`яніння. Ним виявився ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який дуже сильно нервував, кричав, сідав, вибігав з автомобіля, намагався покинути місце події. Також окрім заявниці ОСОБА_8 , на місце події підійшов ще один свідок ДТП, а саме ОСОБА_7 . Обох свідків було опитано, та додано пояснення до протоколу ААД 901611. Громадянину ОСОБА_1 запропоновано пройти огляд на визначення стану сп`яніння за допомогою приладу Drager Alcotest, на що він погодився. Результат огляду - 2,35 (проміле). Безперервно здійснювалась відеофіксація. Громадянин ОСОБА_1 з результатом огляду не погодився, на що йому було запропоновано проїхати до медичного закладу, але він відмовився.

Також дисциплінарною комісією були опитані працівники поліції взводу 2 роти 2 батальйону 3 УПП в Харківській області Казмерчук Микола Сергійович, ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , які пояснили, що 26.04.2024 року о 00 год. 52 хв. екіпаж 2102 ( ОСОБА_10 , ОСОБА_11 ) отримали службовий планшет «ДТП без виклик на равмованих», екіпаж передав орієнтування, що Аudі чорного кольору здійснила ДТП з декількома авто, потім заїхало та тротуар, після чого вони поїхали на допомогу, прибувши на місце виклику, де працював екіпаж 2102, який просив про допомогу у оформленні адміністративного правопорушення відносно водія ОСОБА_1 . На підставі виявлених ознак алкогольного сп`яніння, було складено направлення на огляд у лікаря нарколога, а також акти огляду на стан алкогольного сп`яніння, за допомогою газоаналізатора Drager Alkotest 6820 на місці. Також ним було відібрано пояснення свідків, які бачили як водій ОСОБА_4 , здійснив зіткнення з іншими авто. Під час складання матеріалів ОСОБА_1 не представлявся працівником поліції. Опитаний старший лейтенант поліції Сажнєв Микола Миколайович, інспектор взводу 2 роти 2 батальйону 3 УПП в Харківській області, пояснив, що прибувши на місце події, там вже знаходився екіпаж 2102, також в нетверезому стані був присутній ОСОБА_1 . У зв`язку з тим, що були наявні ознаки алкогольного сп`яніння водієві було запропоновано пройти за допомогою Drager Alcotest, огляд результат якого показав 2,35 проміле, але з результатом останній був не згоден, а від проходження огляду в медичному закладі КНП ХОР ОКНЛ відмовився.

Аналогічні пояснення було надано і опитаними громадянином ОСОБА_7 та громадянкою ОСОБА_8 , які також вказали, що після події з автомобіля вийшов тільки чоловік в світло-сірому костюмі з явними ознаками сп`яніння, а ОСОБА_8 було підтверджено, що чоловік вийшов з водійського сидіння.

Водночас, усі опиті підтвердили, що оформлення адміністративних матеріалів відбувалось під час повітряної тривоги та в момент комендантської години.

Як встановила дисциплінарна комісія, згідно з отриманою інформацією від Харківської обласної військової адміністрації (лист від 08.05.2024 N 08-08/1566), відповідно до вимог пункту 1 чинного наказу цього ж органу від 05.12.2022 № 199В «Про запровадження комендантської години на території Харківської області» запроваджено з 05.12.2022 до окремого розпорядження комендантську годину шляхом заборони перебування громадян з 23 години 00 хвилини до 05 голини 00 хвилини на вулицях та інших громадських місцях без спеціально виданих перепусток посвідчень, а також руху транспортних засобів. Разом з тим встановлено, що 27 квітня 2024 року у період часу з 00 години 30 хвилини по 00 години 59 хвилини в м. Харкові було оголошено «Повітряну тривогу».

У висновку службового розслідування зафіксовано, що дисциплінарною комісією взято до уваги відомості про транспортний засіб AUDІ А6, номерний знак НОМЕР_4 , викладені в довідці сектору запобігання корупції ДКП від 01.05.224, згідно якої під час проведення аналізу в Єдиному державному реєстрі декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування за 2023 рік, встановлено, що громадянином ОСОБА_1 , інспектором Департаменту кіберполіції Національної поліції України 25.03.2024 подано щорічну декларацію за 2023 рік, у розділі 6 «Цінне рухоме майно транспортні засоби» якої останній задекларував легковий автомобіль марки Audi А6, 2019 року випуску, з датою набуття права 06.06.2023. вартістю на дату набуття права 100000 грн, яким користується на безоплатній основі. Вказаний автомобіль належить на праві власності ОСОБА_17 , а користування таким підтверджується поясненнями особисто ОСОБА_1 та ОСОБА_18 (начальником УПК в м. Києві).

Водночас, як зазначено дисциплінарною комісією, відповідно до інформації, яка міститься в системі «Безпечне місто» щодо пересування у містах Києві та Харкові транспортного засобу AUDІ А6, номерний знак НОМЕР_4 , у період з 00 години 00 хвилин 01 січня 2024 року до 23 години 59 хвилини 28 квітня 2024 року, встановлено, що вказаний транспортний засіб останній раз зафіксовано 26 квітня 2024 року о 12 годині 14 хвилин на перехресті площі Амурської та вулиці Максимовича в м. Києві, та цього ж дня о 17 годині 39 хвилині цей транспортний засіб зафіксовано на перехресті вулиць Гагаріна-Молочна в м. Харкові. Зазначені відомості підтверджують той факт, що ОСОБА_3 26 квітня 2024 року о 17 годині 39 хвилині в службовий час перебував в м. Харкові.

Однак, дисциплінарною комісією вивчено матеріали, які отримано від УПК в м. Києві та відповідно до довідки цього ж управління від 09.05.2024 № 14331-2024 у період з 26 по 27 квітня 2024 року ОСОБА_1 не отримував службові завдання, виконання, яких передбачало пересування в нічний час та під час комендантської години у м. Харкові. Разом із тим, комісією встановлено, що про свій виїзд до м. Харкова, у вказаний період ОСОБА_19 рапорт на розгляд керівництва УПК в м. Києві не подавав, до УПК в м. Києві та ДКП протягом квітня 2024 року із письмовими повідомленнями (заяви, рапорти, доповідні записки, запити тощо) про відрядження, відпустки не звертався. Будь-які документи про відрядження відпустки останнього протягом квітня 2024 року до ДКП та вказаного підрозділу не надходили та не реєструвались.

Також під час службового розслідування дисциплінарною комісією перевірено службову діяльність позивача, в ході якої виявлено інші дисциплінарні проступки, вчинені останнім.

Відтак, встановлено, що 26 грудня 2023 року до УПК в м. Києві надійшло доручення дізнавача сектору дізнання Солом`янського управління поліції ГУНП у м. Києві Романченко Тетяни від 20.12.2023 в кримінальному провадженні № 0001453, виконання заходів за яким покладено на капітана ОСОБА_1 , який у зазначений дізнавачем 10-ти денний термін до 04 січня 2024 року доручення не виконав, заходів щодо продовження його строків не вжив, та у подальшому скерував матеріали виконаного доручення до ініціатора несвоєчасно, а саме, лише 09 січня 2024 року, порушивши строки виконання доручення дізнавача. Аналогічні порушення ОСОБА_1 вчинено при виконанні доручення дізнавача від 01.02.2024 в кримінальному провадженні № 0002018 (строки виконання доручення порушено на 6 діб), при виконанні доручення старшого слідчого від 29.01.2024 в кримінальному провадженні №0003143 (строки виконання доручення порушено на 6 діб), при виконанні доручення слідчого від 12.02.2024 в кримінальному провадженні № 0000286 (строки виконання доручення порушено на 5 діб), при виконанні доручення слідчого від 27.02.2024 в кримінальному провадженні № 0000279 (строки виконання доручення порушено на 5 діб), при виконанні доручення слідчого від 07.03.2024 в кримінальному провадженні № 0000153 (строки виконання доручення порушенс на 10 діб), при виконанні доручення дізнавача від 26.03.2024 в кримінальному провадженні № 0000287 (строки виконання доручення порушено на 13 діб), при виконанні доручення старшого слідчого від 26.03.2024 в кримінальному провадженні № 0000568 (строки виконання доручення порушено на 14 діб). Окрім того встановлено, що 19 грудня 2023 року до УПК в м. Києві надійшло доручення дізнавача відділу дізнання Дарницького управління поліції ГУНП у м. Києві Рацина Ігоря від 18.12.2023 в кримінальному провадженні № 0002764, виконання заходів за яким цього ж дня керівництвом УПК в м. Києві доручено підполковнику поліції ОСОБА_2 (0096475), начальникові 4-го вілділу (протидії злочинам у сфері обігу протиправного контенту і телекомунікацій) УПК в м. Києві. Кінцевий термін виконання цього доручення визначено дізнавачем до 28.12.2023, але останнім лише 09.01.2024 поклалено обов`язок виконання цього доручення на капітана поліції ОСОБА_9 . Як наслідок останній у подальшому скерував матеріали виконаного доручення до ініціатора несвоєчасно, а саме, лише 09.01.2024, порушивши строки виконання доручення дізнавача. Аналогічні порушення ОСОБА_2 вчинено під час покладання обов`язків на ОСОБА_1 з виконання доручення дізнавача від 18.12.2023 в кримінальному провадженні № 0002701.

Відповідно до посадової інструкції ОСОБА_1 , з якою останній ознайомлений під підпис 01 вересня 2023 року, інспектор 4-го відділу (протидії злочинам у сфері обігу протиправного контенту і телекомунікацій) у своїй роботі, серед іншого керується Конституцією України, Законами України, Указами та розпорядженнями Президента України, постановами Верховної Ради України, постановами та розпорядженнями Кабінету Міністрів України, відомчими нормативними документами, Положенням про УПК та іншими нормативно-правовими актами, в тому числі, які регламентують оперативно-розшукову діяльність, негласну роботу та цією посадовою інструкцією. Несе дисциплінарну відповідальність за якість та своєчасність виконання покладених на нього завдань, функцій та обов`язків; недотримання внутрішнього розпорядку дня; вчинення дисциплінарного проступку; порушення транспортної дисципліни. Проводить слідчі (розшукові) дії та негласні слідчі (розшукові) дії у кримінальних провадженнях за дорученням слідчого, прокурора в порядку, передбаченому Кримінальним процесуальним кодексом України; готує та погоджує з керівництвом 4-го відділу проекти службових документів, виконує доручення керівника 4-го відділу, УПК в м. Києві. Зобов`язаний дотримуватися службової дисципліни і законності, режиму таємності та конспірації під час виконання завдань оперативно-розшукової діяльності, правил етичної поведінки та ввічливого ставлення до громадян, вживати заходів щодо недопущення фактів корупції; на постійній основі вживати заходів щодо сприяння посилення авторитету, довіри громадян до кіберполіції та Національної поліції в цілому.

Також дисциплінарною комісією було встановлено, що керівництвом УПК в м. Києві на постійній основі доводяться до відома підлеглих працівників поліції накази Національної поліції України, накази та доручення начальника ДКП, якими доручено керівникам структурних та територіальних (відокремлених) підрозділів ДКП проведення додаткових інструктажів, на постійній основі профілактичної та роз`яснювальної роботи щодо дотримання працівниками поліції вимог Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15 березня 2018 року № 2337-VIІІ, наказу Національної поліції України від 19 липня 2022 року № 507 «Про заходи щодо зміцнення дисципліни та дотримання законності в діяльності поліції»; розділу VІ Інструкції з організації взаємодії органів досудового розслідування з іншими органами та підрозділами Національної поліції України в запобіганні кримінальним правопорушенням, їх виявленні та розслідуванні, затвердженої наказом від 07 липня 2017 року №575, в частині виконання доручень слідчих/дізнавачів у строки зазначені у дорученнях; дотримання службової дисципліни, внутрішнього розпорядку дня, правил поводження з табельною вогнепальною зброєю, дорожнього руху та наголошення на недопущення керування автотранспортом у стані (або з ознаками) сп`яніння, перебування на службі в стані сп`яніння, безпідставної відсутності на службі (на робочому місці) більш ніж добу; наголошення на дотриманні працівниками поліції розпорядку комендантської години, під час тривання якої заборонити виїзд (дозволити лише в разі крайньої або службової необхідності), та належної поведінки на блокпостах.

Також в рамках проведеного службового розслідування опитаний позивач, який скористався власними правами та надав пояснення стосовно обставин встановлених дисциплінарних проступків.

Виходячи з викладеного, дисциплінарна комісія дійшла висновку, що позивач вчинив дисциплінарний проступок, який є несумісним з подальшим проходженням служби в Національній поліції України.

Надаючи оцінку вказаному, суд зазначає таке.

Відповідно до абзацу двадцять п`ятого пункту 1.10 Правил дорожнього руху, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 10 жовтня 2001 року № 1306 «Про правила дорожнього руху», водій - особа, яка керує транспортним засобом і має посвідчення водія (посвідчення тракториста-машиніста, тимчасовий дозвіл на право керування транспортним засобом, тимчасовий талон на право керування транспортним засобом) відповідної категорії. Водієм також є особа, яка навчає керуванню транспортним засобом, перебуваючи безпосередньо в транспортному засобі.

Згідно із пунктом 2.5 Правил дорожнього руху водій повинен на вимогу поліцейського пройти в установленому порядку медичний огляд з метою встановлення стану алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції.

Відповідно до абзацу другого частини п`ятої статті 14 Закону України «Про дорожній рух» учасники дорожнього руху зобов`язані знати і неухильно дотримувати вимог цього Закону, Правил дорожнього руху та інших нормативно-правових актів з питань безпеки дорожнього руху.

Згідно абзацу другого частини другої статті 16 Закону України «Про дорожній рух» водій зобов`язаний: мати при собі посвідчення водія, реєстраційний документ на транспортний засіб (у разі найму (оренди)/лізингу транспортного засобу замість реєстраційного документа на транспортний засіб водій може мати при собі та пред`являти його копію, вірність якої засвідчено нотаріально, разом з оригіналом або копією договору про найм (оренду)/лізинг транспортного засобу, вірність якої засвідчено нотаріально), а у випадках, передбачених законодавством, - поліс обов`язкового страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів (страховий сертифікат "Зелена картка"), пред`явити у спосіб, який дає можливість поліцейському прочитати та зафіксувати дані, що містяться в посвідченні водія, реєстраційному документі на транспортний засіб, або пред`явити електронне посвідчення водія та електронне свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу, чинний внутрішній електронний договір зазначеного виду обов`язкового страхування у візуальній формі страхового поліса (на електронному або паперовому носії, або відображення інформації про його наявність в електронному свідоцтві про реєстрацію транспортного засобу), а також інші документи, передбачені законодавством.

Відповідно до підпунктів «а», «ґ» пункту 2.l Правил дорожнього руху водій механічного транспортного засобу повинен мати при собі: посвідчення водія на право керування транспортним засобом відповідної категорії; чинний страховий поліс (страховиії сертифікат «Зелена картка») про укладення договору обов`язкового страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів або чинний внутрішній електронний договір зазначеного виду обов`язкового страхування у візуальній формі страхового поліса (на електронному або паперовому носії), відомості про який підтверджуються інформацією, що міститься в єдиній централізованій базі даних, оператором якої є Моторне (транспортне) страхове бюро України. Водії які відповідно до законодавства звільняються від обов`язкового страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів на тернторії України, повинні мати при собі відповідні підтвердні документи (посвідчення).

Згідно із пунктом 13.1 Правил дорожнього руху водій залежно від швидкості руху, дорожньої обстановки, особливостей вантажу, що перевозиться, і стану транспортного засобу повинен дотримувати безпечної дистанції та безпечного інтервалу.

Відповідно до статті 124 КУпАП порушення учасниками дорожнього руху правил дорожнього руху, що спричинило пошкодження транспортних засобів, вантажу, автомобільних доріг, вулиць, залізничних переїздів, дорожніх споруд чи іншого майна, - тягне за собою накладення штрафу від двадцяти до двадцяти п`яти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або позбавлення права керування транспортними засобами на строк від шести місяців до одного року.

Згідно із положеннями частини першої статті 130 КУпАП керування транспортними засобами особами в стані алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або під впливом лікарських препаратів, що знижують їх увагу та швидкість реакції, а також передача керування транспортним засобом особі, яка перебуває в стані такого сп`яніння чи під впливом таких лікарських препаратів, а так само відмова особи, яка керує транспортним засобом, від проходження відповідно до встановленого порядку огляду на стан алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або щодо вживання лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції, тягнуть за собою накладення штрафу на водіїв у розмірі однієї тисячі неоподатковуваних мінімумів доходів громадян з позбавленням права керування транспортними засобами на строк один рік і на інших осіб накладення штрафу в розмірі однієї тисячі неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Пунктом 1 розділу Х Інструкції з оформлення поліцейськими матеріалів про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксовані не в автоматичному режимі, затвердженої наказом МВС від 07 листопада 2015 року № 1395, передбачено, що водії, стосовно яких у поліцейських є достатні підстави вважати, що вони перебувають у стані алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або під впливом лікарських препаратів, що знижують їх увагу та швидкість реакції, підлягають відстороненню від керування цими транспортними засобами та огляду на стан алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують їх увагу та швидкість реакції.

Згідно із статтею 266 КУпАП особи, які керують транспортними засобами, морськими, річковими, малими, спортивними суднами або водними мотоциклами і щодо яких є підстави вважати, що вони перебувають у стані алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або під впливом лікарських препаратів, що знижують їх увагу та швидкість реакції, підлягають відстороненню від керування цими транспортними засобами, морськими, річковими, малими, спортивними суднами або водними мотоциклами та оглядові на стан алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або щодо перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують їх увагу та швидкість реакції.

Огляд особи, яка керувала транспортним засобом, морським, річковим, малим, спортивним судном або водним мотоциклом, на стан алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських преларатів, що знижують увагу та швидкість реакції, проводиться поліцейським з використанням спеціальних технічних засобів. Під час проведення огляду осіб поліцейський застосовує технічні засоби відеозапису, а в разі неможливості застосування таких засобів огляд проводиться у присутності двох свідків. Матеріали відеозапису обов`язково долучаються до протоколу про адміністративне правопорушення

У разі незгоди особи, яка керувала транспортним засобом, морським, річковим, малим, спортивним судном або водним мотоциклом, на проведення огляду на стан алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або щодо перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують його увагу та швидкість реакції, поліцейським з використанням спеціальних технічних засобів або в разі незгоди з його результатами огляд проводиться в закладах охорони здоров`я. Перелік закладів охорони здоров`я, яким надається право проведення оглялу особи на стан алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або щодо перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують її увагу та швидкість реакції, затверджується управліннями охорони здоров`я місцевих державних адміністрацій. Проведення огляду осіб на стан алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або щодо перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують їх увагу та швидкість реакції, в інших закладах забороняється.

Огляд осіб на стан алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або щодо перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують їх увагу та швидкість реакції, здійснюється в закладах охорони здоров`я не пізніше двох годин з моменту встановлення підстав для його здійснення. Огляд у закладі охорони здоров`я та складення висновку за результатами огляду проводиться в присутності поліцейського. Кожний випадок огляду осіб на стан алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або щодо перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують їх увагу та швидкість реакції у закладі охорони здоров`я реєструється в порядку, визначеному спеціально уповноваженим центральним органом виконавчої влади в галузі охорони здоров`я.

Огляд особи на стан алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або щодо перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції, проведений з порушенням вимог цієї статті, вважається недійсним.

Підпунктом 2 пункту 1 наказу Національної поліції України від 19.07.2022 № 507 «Про заходи щодо зміцнення службової дисципліни» керівникам структурних підрозділів центрального органу управління поліції, міжрегіональних територіальних органів Національної поліції, головних управлінь Національної поліції в Автономній Республіці Крим та м. Севастополі, областях та м. Києві, державних установ, що належать до сфери управління Національної поліції (відповідно до компетенції) доручено за результатами службових розслідувань за фактами причетності до скоєння корупційних кримінальних правопорушень, незаконного застосування табельної вогнепальної зброї або її втрати в умовах, що не пов`язані з веденням бойових дій, дорожньо-транспортних пригод з тяжкими наслідками, а також випадками керування транспортними засобами в стані (або з ознаками сп`яніння, перебування на службі в стані сп`яніння, безпідставної відсутності на робочому місці (на службі) більше ніж добу до винних застосовувати найсуворіший вид дисциплінарної відповідальності - звільнення зі служби в поліції. У разі встановлення за результатами службових розслідувань за такими фактами, що порушення службової дисципліни стало наслідком неналежної організації та проведення профілактичної роботи, спрямованої на недопущення порушення службової дисципліни, приймати рішення щодо звільнення з посади безпосереднього керівника порушника службової дисципліни, а також про притягнення до дисциплінарної відповідальності старшого прямого керівника.

Суд зазначає, що доводи позивача, викладені у позовній заяві стосовно того, що він подав письмовий рапорт на ім`я безпосереднього керівника стосовно можливості виїзду за межі м. Києва та не перебував за кермом транспортного засобу у стані сп`яніння, не можуть вважатися судом належними та обґрунтованими доказами недопущення позивачем порушення службової дисципліни, оскільки не підтверджуються належними доказами, натомість в рамках службового розслідування було підтверджено опитаними свідками дорожньо-транспортної події та працівниками УПП в Харківській області саме перебування позивача за кермом транспортного засобу в м. Харкові.

Суд також критично оцінює посилання на обставини оскарження позивачем винесених відносно нього протоколу про адміністративне правопорушення та постанови про накладення адміністративного стягнення, оскільки позивача було звільнено зі служби в поліції не скільки на підставі фактів адміністративного правопорушення, скільки на підставі порушення службової та транспортної дисципліни, вимог Дисциплінарного статуту, Закону України «Про Національну поліцію».

Відсутність адміністративного притягнення до відповідальності позивача не спростовує наявності в його діях дисциплінарного проступку, за який в порядку Дисциплінарного статуту відповідач має право застосувати такий вид дисциплінарного стягнення як звільнення з органів Національної поліції, який входить до його компетенції.

Така правова позиція висловлена Верховним Судом у постановах від 06 березня 2019 року у справі №816/1534/16, від 13 жовтня 2020 року у справі №805/3079/17-а, від 06 березня 2019 року у справі №816/1534/16, від 26 листопада 2020 року у справі №580/1415/19, від 29 червня 2021 року у справі №826/7187/17, від 24 вересня 2020 року у справі №420/602/19, від 28 листопада 2019 року у справі №120/860/19-а, від 03 лютого 2021 року у справі №822/1175/17, від 29 червня 2021 року у справі №826/7187/17 та підлягає застосуванню до вирішення спірних правовідносин.

У свою чергу сам факт складання щодо працівника поліції адміністративного протоколу за керування транспортним засобом з ознаками алкогольного сп`яніння свідчить про неналежне виконання поліцейським службової дисципліни.

Згідно з пунктом 2.5 Правил дорожнього руху водій повинен на вимогу поліцейського пройти в установленому порядку медичний огляд з метою встановлення стану алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції.

Верховний Суд у постанові від 26 травня 2022 року у справі № 420/3630/20 зазначав, що відмова поліцейського від проходження в установленому порядку медичного огляду для встановлення стану алкогольного сп`яніння за наявності у нього визначеного законом обов`язку його пройти у ситуації, що склалася, призводить до вчинення дій, що підриває авторитет Національної поліції України; порушенні Присяги працівника поліції в частині дотримання законів України та особистого зобов`язання з гідністю нести високе звання поліцейського.

Автомобіль під керуванням позивача став учасником дорожньо-транспортної пригоди, що підтверджується свідками та встановлено працівниками поліції, якими і було встановлено у позивача ознаки алкогольного сп`яніння (запах алкоголю з порожнини рота, порушення координації рухів, поведінка що не відповідає обстановці) йому було запропоновано пройти відповідний огляд у встановленому законом порядку на місці, але з показником газоаналізатора Drager Alkotest 6820, який показав 2,35 проміле, не погодився, а від проходження огляду в медичному закладі КНП ХОР ОКНЛ відмовився.

Такими діями позивач не виконав покладений на нього обов`язок відповідно до займаної посади поліцейського та взятими на себе після прийняття Присяги поліцейського зобов`язаннями.

У своїх рішеннях Верховний Суд неодноразово зазначав, що відсутність кримінального або адміністративного притягнення до відповідальності поліцейського не спростовує наявності в його діях дисциплінарного проступку, за який, в порядку Дисциплінарного статуту, відповідач має право застосувати такий вид дисциплінарного стягнення як звільнення з органів Національної поліції, який входить до його компетенції (постанови від 06 березня 2019 року (справа № 816/1534/16), від 13 жовтня 2020 року (справа № 805/3079/17-а), від 26 листопада 2020 року (справа № 580/1415/19), від 29 червня 2021 року (справа № 826/7187/17), від 24 вересня 2020 року (справа № 420/602/19), від 28 листопада 2019 року (справа № 120/860/19-а), від 28 вересня 2023 року (справа № 420/10847/22).

Крім того, суд наголошує, що з 24 лютого 2022 року у зв`язку з військовою агресією Указом Президента України № 64/2022 на всій території України введено воєнний стан.

Згідно з пунктом 5 частини першої статті 8 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» одним із заходів правового режиму воєнного стану є запровадження комендантської години, під час дії якої, зокрема, заборонено перебування у певний період доби на вулицях та в інших громадських місцях без спеціально виданих перепусток і посвідчень.

Позивач як працівник правоохоронного органу не міг не знати щодо впровадження вказаного заходу та відповідних заборон.

Законодавством регламентовано обов`язок осіб, які проходять службу в органах поліції неухильно, сумлінно та відповідально виконувати покладені на них завдання. Водночас проходження служби в поліції, зважаючи на її специфіку та підвищену увагу суспільства, вимагає від особи надзвичайної дисциплінованості та відповідальності за свої дії та вчинки навіть поза межами служби.

При цьому законодавством регламентовано спеціальний режим органів поліції у разі виникнення загрози державному суверенітету України та її територіальної цілісності, а також у ході відсічі збройної агресії проти України та в умовах воєнного стану.

Разом з тим, особа, яка заступає на службу до органів поліції, бере на себе зобов`язання виконувати покладені на неї функції та завдання, зокрема, в умовах воєнного стану, та повинна усвідомлювати і розуміти специфіку проходження служби в поліції, яка зумовлює вищенаведені підвищені вимоги до кожного поліціанта, якими він не може нехтувати за жодних обставин.

Вказана правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 28 вересня 2023 року у справі № 420/10847/22.

При цьому суд зазначає, що поліцейський повинен дотримуватись покладених на нього вимог, в тому числі етичного та морального змісту, як в робочий час, так і в час відпочинку, що передбачено вимогами Дисциплінарного статуту та Закону України «Про Національну поліцію», та уникати вчинення дій, які б могли викликати негативну суспільну думку населення відносно органів поліції та спричинити суспільний резонанс.

В основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки, порушення яких утворює факт вчинення дисциплінарного проступку, під чим слід розуміти скоєння працівником поліції проступку (вчинку) проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як носія влади, що призводить до приниження авторитету поліції та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків.

Крім того, суд зазначає, що під час розгляду справи встановлено, що постановою Комінтернівського районного суду м. Харкова від 12.12.2024 року, залишеною без змін постановою Харківського апеляційного суду у справі №641/2725/24, ОСОБА_1 визнано винуватим у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 130 КУпАП, та накладено на нього адміністративне стягнення у виді штрафу у розмірі однієї тисячі неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 17000,00 грн., з позбавленням права керування транспортними засобами на строк 1 (один) рік.

Також суд зазначає, що відповідно до розділу VІ Інструкції з організації взаємодії органів досудового розслідування з іншими органами та підрозділами Національної поліції України в запобіганні кримінальним правопорушенням, їх виявленні та розслідуванні, затвердженої наказом МВС від 07 липня 2017 року № 575, зареєстрованим у Міністерстві юстиції України 31 липня 2017 року за № 937/30805, під час досудового розслідування кримінальних правопорушень слідчий дає уповноваженим оперативним підрозділам поліції письмові доручення про проведення слідчих (розшукових) дій та негласних слідчих (розшукових) дій (далі - доручення). У разі створення слідчо-оперативної групи слідчий дає доручення про проведення слідчих (розшукових) дій працівникам оперативного підрозділу, включеним до її складу. Не допускається надання слідчим оперативному підрозділу (працівнику оперативного підрозділу - члену слідчо-оперативної групи) неконкретизованих доручень та доручень без встановленого строку їх виконання. Доручення слідчого є обов`язковими для виконання оперативним підрозділом. Доручення, які даються оперативному підрозділу, реєструються в канцелярії територіального органу, підрозділу поліції та передаються в порядку, передбаченому нормативним актом про організацію діловодства. У дорученнях зазначаються найменування кримінального провадження, його реєстраційний номер та дата початку досудового розслідування; правова кваліфікація кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) Кримінального Кодексу України; короткий виклад фактичних обставин кримінального правопорушення; конкретний перелік слідчих (розшукових) дій чи негласних слідчих (розшукових) дій, які потрібно виконати; інші відомості, необхідні для виконання цих дій. Виконання доручень слідчих повинно здійснюватися у строки, зазначені у дорученнях. У разі неможливості своєчасного виконання доручення продовження строку його виконання письмово погоджується зі слідчим, який дав доручення. Матеріали про виконання доручень слідчих надсилаються до органу досудового розслідування разом із супровідним листом залежно від рівня органу досудового розслідування за підписом керівника структурного підрозділу апарату центрального органу управління поліцією, керівника територіального органу поліції, керівника міжрегіонального територіального органу поліції, керівника територіального (відокремленого) підрозділу, яким виконувалося доручення слідчого. Указані матеріали реєструються в канцелярії відповідного органу, підрозділу поліції. Контроль за виконанням доручень слідчих працівниками оперативних підрозділів територіального органу, підрозділу поліції покладається на керівника територіального органу, підрозділу поліції, який зобов`язаний: 1) визначати конкретних осіб із числа працівників оперативних підрозділів, на яких покладаються обов`язки з виконання доручень слідчих (за винятком доручень які надаються працівникам оперативного підрозділу, включеним до складу слідчо-оперативної групи); 2) визначати шляхом видання наказу конкретних осіб із числа працівників оперативних підрозділів, на яких покладаються обов`язки щодо ведення обліку доручень слідчих для їх своєчасного виконання 3) щотижня під час оперативних нарад керівництва територіального органу підрозділу поліції інформувати про стан виконання доручень слідчих.

Згідно з частиною другою статті 41 КПК України під час виконання доручень слідчого, дізнавача, прокурора співробітник оперативного підрозділу користується повноваженнями слідчого. Співробітники оперативних підрозділів (крім підрозділу детективів, підрозділу внутрішнього контролю Національного антикорупційного бюро України) не мають права здійснювати процесуальні дії у кримінальному провадженні за власною ініціативою або звертатися з клопотаннями до слідчого судді чи прокурора.

Як встановлено судом під час розгляду справи позивачем були допущені порушення службової дисципліни в частині дотримання строків виконання доручень, що останнім підтверджено і в ході проведеного службового розслідування із посиланням на обставини неможливості своєчасного виконання відповідних доручень з огляду на потребу у часі та наявність одночасної значної кількості доручень, які потребували виконання. Також у позовній заяві позивачем вказано на обставини того, що фактично ним було виконано усі доручення хоча і з порушенням строків.

Суд враховує доводи позивача в цій частині, проте зазначає, що останні не спростовують допущеного порушення та не свідчать про наявність у позивача обставин, що унеможливили з об`єктивних причин дотримання останнім службової дисципліни, а відтак не спростовують висновків службового розслідування в цій частині.

Відтак, враховуючи обставини скоєння дисциплінарного проступку позивачем у період дії воєнного стану, який вимагає, зокрема, від правоохоронних органів особливої пильності та додаткових вимог щодо бездоганної поведінки, суд доходить висновку, що під час розгляду справи знайшли своє підтвердження висновки відповідача щодо допущення позивачем дисциплінарного проступку у вигляді порушення пунктів 1, 4, 6, 8 частини третьої статті 1, частини першої статті 5 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, пунктів 1, 2 частини першої статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», абзацу другого частини п`ятої статті 14, абзацу другого частини другої статі 16 України «Про дорожній рух», пункту 2.5, підпунктів «а», «ґ» пункту 2.1, пункту 13.1 Правил дорожнього руху, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 10 жовтня 2001 року №1306, наказу начальника ДКП від 11 травня 2023 року № 295 «Про затвердження внутрішнього розпорядку дня поліцейських територіальних (відокремлених) підрозділів Департаменту кіберполіції Національної поліції України на період дії на території України воєнного стану», пункту 6 розділу VІ Інструкції з організації взаємодії органів досудового розслідування з іншими органами та підрозділами Національної поліції України в запобіганні кримінальним правопорушенням, їх виявленні та розслідуванні, затвердженої наказом МВС від 07 липня 2017 року № 575, зареєстрованим у Міністерстві юстиції України 31 липня 2017 року за № 937/30805, абзаців 36, 37 пункту 2 Посадової інструкції інспектора 4-го відділу (протидії злочинам у сфері обігу протиправного контенту і телекомунікацій) УПК в м. Києві від 17.04.2023 № 3667/38/100-2023, а відповідач, приймаючи рішення про накладення на позивача найсуворішого виду дисциплінарного стягнення (звільнення зі служби в поліції), діяв обґрунтовано, в порядку, у межах та у спосіб, що передбачені законодавством України, а тому суд приходить до висновку про правомірність оскаржуваних у даній справі наказів відповідача.

Відповідно до положень ч. 2 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

З урахуванням встановлених обставин, суд приходить до висновку про відсутність підстав для задоволення позовних вимог.

Розподіл судових витрат здійснити в порядку ст.139 Кодексу адміністративного судочинства України.

Керуючись ст. ст. 2, 6-10, 13, 14, 77, 139, 205, 242-246, 250, 255, 257-262, 293, 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_6 ) до Департаменту кіберполіції Національної поліції України (вул. Бориспільська, буд. 19,м. Київ,02093, ) про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді, стягнення грошового забезпечення за час вимушеного прогулу - залишити без задоволення.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Суддя Мороко А.С.