Справа № 420/12611/25
Суддя: Дубровна В.А.
Дата ухвалення: 2026-02-16 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 лютого 2026 року м. Одеса

Одеський окружний адміністративний суд у складі:

головуючої судді Дубровної В.А.,

при секретарі: Новіковій Т.А.,

за участю

позивача ОСОБА_1 ,

представника позивача - Ушакова О.О.,

представника відповідача - Гончарова О.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції за правилами загального позовного провадження адміністративну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Національного агентства з питань запобігання корупції про визнання протиправною та скасування довідки,

встановив:

І. Зміст позовних вимог.

24.04.2025 року до суду з позовом звернувся ОСОБА_1 (далі - позивач, ОСОБА_1 ) до Національного агентства з питань запобігання корупції (далі відповідач, НАЗК), в якому позивач просить визнати протиправною та скасувати Довідку Національного агентства з питань запобігання корупції від 11.04.2025 року № 257/25 про результати проведення повної перевірки декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, щорічної за 2023 рік (виправленої), поданої ОСОБА_1 , начальником 6-го відділу (сервісної служби) управління протидії кіберзлочинам в Одеській області.

II. Позиція сторін.

На обґрунтування вказаних вимог позивач зазначає, що 31.03.2024 року ОСОБА_1 подав щорічну декларацію за 2023 рік (виправлену), як особа уповноважена на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, з підстав перебування у звітний період на посаді начальника 6-го відділу (сервісної служби) управління протидії кіберзлочинам в Одеській області. За результатами проведення повної перевірки даної декларації позивача, Національним агентством з питань запобігання корупції прийнято Довідку № 257/25 від 11.04.2025 р., якою встановлено, що суб`єкт декларування зазначив відомості, які відрізняються від достовірних на загальну суму 11 162 984,21 грн., що перевищує 2000 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, встановлених на дату подання декларації, що є ознаками правопорушення, передбаченого ч.2 ст.366-2 Кримінального кодексу України, а саме, про грошові активи члена сім`ї (дружини) у вигляді готівкових коштів у розмірі 293 000 дол. США, що у гривневому еквіваленті за офіційним курсом НБУ станом на 31.12.2023 (37,9824 грн за 1 дол. США) становить 11 128 843,20 грн., визнавши дану інформацію суб`єктом декларування, як недостовірну. Проте, у своїх поясненнях суб`єкт декларування повідомив, що відомості щодо грошових активів члена сім`ї (дружини) він вносив з її слів. Вказані грошові заощадження були накопичені матір`ю дружин до шлюбу із суб`єктом декларування, який вони уклали 23.09.2023. В свою чергу, Національним агентством не встановлено коло осіб, які могли б надати вказані кошти померлій ОСОБА_2 , як не встановлено і коло осіб родичів, не запропоновано їм надати пояснення щодо наявних у ОСОБА_3 грошових коштів, які остання могла передати. Жодні члени родини дружини, у рамках строку проведення повної перевірки декларації, не отримували запитів від НАЗК щодо з`ясування причин зазначення суб`єктом декларування грошових коштів. Таким чином, є помилковим, необґрунтованим, передчасним та таким що ґрунтується на припущеннях висновок Національного агентства, висвітлений у Довідці від 11,04,2025 року № 257/25. про зазначення суб`єктом декларування у декларації відомостей які не відповідають дійсності. Крім того, зауважує на тому, що зазначена Довідка від 11.04.2025 року № 257/25 прийнята з порушенням Порядку проведення повної перевірки декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування від 29.01.2021 року № 26/21 та містить недостовірні та невстановлені відомості, що, у свою чергу, призвели до необ`єктивних висновків результату повної перевірки. Зокрема, підставам проведення відповідачем повної перевірки декларації, поданій іншим суб`єктом декларування, є абз. 3 ч. І ст.51-3 Закону України «Про запобігання корупції», пп. 2 п.1 розділу V Порядку № 26/21, якими передбачено, зокрема, якщо у декларації, поданій іншим суб`єктом декларування, виявлено невідповідності (ризики) за результатами логічного та арифметичного контролю, крім декларації, щодо якої наявна довідка про результати проведення автоматизованої перевірки декларації. В свою чергу, відсутні будь-які інші суб`єкти декларування, відповідно до яких можливо виявити невідповідності (ризики) за результатами логічного та арифметичного контролю. Такі суб`єкти також не зазначені і в Довідці від 11.04.2025 року № 257/25. Не зазначено жодної особи, суб`єкта декларування, невідповідність у подані декларації якої призвели до встановлення неточностей у декларації позивача. Відтак, відсутність підстав для проведення повної перевірки ОСОБА_1 згідно до підстав зазначених в Довідці від 11.04.2025 року № 257/25, а отже, як наслідок, і протиправність ухвалення спірної довідки. Враховуючи викладене, просив задовольнити позов та скасувати оскаржувану довідку.

26.05.2025 р. судом зареєстровано від відповідача відзив на позов, яким заперечує проти його задоволення, вказуючи на те, що відповідно до протоколу автоматизованого розподілу обов`язків з проведення перевірок від 06.12.2024 Національним агентством проведено повну перевірку декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, щорічної за 2023 рік (виправленої), поданої Безуглим начальником 6-го відділу (сервісної служби) управління протидії кіберзлочйнам в Одеській області, до Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування 31.03.2024 р. Вказана перевірка проводилась Національним агентством на підставі абз. 3 ч. 1 ст. 51-3 Закону України «Про запобігання корупції» та п.п. 2 п. 1 розділу V Порядку № 26/21). 11.04.2025 за результатами проведення повної перевірки декларації, поданої Позивачем, НАЗК складено Довідку № 257/25 (далі - Довідка), за змістом якої ОСОБА_1 , при поданні щорічної декларації за 2( (виправленої) вказано недостовірні та неточні відомості, чим не дотримане пп. 1,2, 3, 7, 8, 8і, 10 ч. 1 ст. 46 Закону. Недостовірні відомості, зазначені у декларації, відрізняються від достовірних загальну суму 11 162 984,21 грн, що перевищує 2000 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, встановлених на дату подання декларації. Відтак у діях суб`єкта декларування встановлено ознаки кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 3662 Кримінального кодексу України (далі - КК України). Відповідач не погоджується з доводами Позивача щодо відсутності у Національного агентства підстав для проведення повної перевірки його декларації, оскільки у даному випадку підставами для проведення повної перевірки, поданої ОСОБА_1 , щорічної декларації за 2023 рік (виправленої) є: абз 3 ч. 1 ст. 51-3 Закону та п.п. 2 п, 1 розділу V Порядку №26/2І, а саме, перевірка декларації, поданої іншим суб`єктом декларування (тобто, окрім зазначених у абз, 2 ч. 1 ст. 51-3 Закону), у якій виявлено невідповідності (ризики) за результатами логічного та арифметичного контролю, з найвищим показником рейтингу ризику декларації на дату її відбору. В свою чергу показник рейтингу ризику поданої Позивачем декларації за 2023 рік становив - 2 020. Процедуру проведення Національним агентством повної перевірки декларації визначає Порядок проведення повної перевірки декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, затвердженого наказом Національного агентства від 29.01.2021 № 26/21, зареєстрованого в Міністерстві юстиції У країни 05.02.2021 за № 158/35780 (Порядок № 26/21), процедуру відбору декларацій для проведення повної перевірки визначає Порядок відбору декларацій уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування для проведення їх повної перевірки та черговості такої перевірки на підставі оцінки ризиків» затверджений наказом Національного агентства від 07.12.2023 № 284/23 (далі - Порядок № 284/23) та процедуру проведення логічного та арифметичного контролю визначає Порядок проведення логічного та арифметичного контролю декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, затверджений наказом Національного агентства від від 21.06.2024 № 161/24 ( далі - Порядок № 161/24). За положеннями пп. 2 п.1 розділу V Порядку № 26/21 передбачено, що для проведення повної перевірки відбираються декларації у порядку черговості на підстав оцінки ризиків, зокрема, у декларації, поданій іншим суб`єктом декларування, виявлено невідповідності (ризики) за результатами логічного та арифметичного контролю, крім декларації, щодо якої наявна довідка про результати проведення автоматизованої перевірки декларації. Наведені приписи цього Порядку в повному обсязі узгоджуються з положеннями абз. 3 ч. 1 ст. 51-3 Закону, відповідно до якого повній перевірці також підлягають декларації, подані іншими суб`єктами декларування, у разі виявленні в них невідповідностей за результатами логічного та арифметичного контролю. При цьому, зауважує, що в даному випадку «під іншими суб`єктами декларування» розуміються ті особи, які не підпадають під критерії, зазначені в абз. 2 ч. 1 ст. 51-3 Закону, а саме «службові особи, які займають (займали) відповідальне та особливо відповідальне становище, суб`єкти декларування, які займають (займали) посаду, пов`язану з високим рівнем корупційних ризиків, перелік яких затверджується Національним агентством», саме їх декларації, а не декларації третіх осіб, як стверджує Позивач, являються об`єктом відбору. Так, посада, яку ОСОБА_1 обіймав станом на 31.12.2023 згідно з наказом Департаменту кіберполіції Національної поліції України від від 23.06.2023 № 157 о/с та яку він зазначив у відповідному полі декларації - посада керівника відділу у складі самостійного структурного підрозділу міжрегіонального територіального органу поліції, - відсутня у переліку посад працівників поліції, які належать до службових осіб, які займають відповідальне та особливо відповідальне становище. Отже, Позивач не є службовою особою, яка займає відповідальне та особливо відповідальне становище (згідно з приміткою до ст. 51-3 Закону). Крім того, посада, вказана останнім у відповідному полі декларації, не пов`язана з високим рівнем корупційних ризиків, згідно з переліком, затвердженим Національним агентством (наказ Відповідача від 06.11.2023 № 249/23), а відноситься до посад, зазначених у абз. 2 ч. 1 ст. 513 Закону. Щодо доводів Позивача про порушення Відповідачем порядку про повної перевірки поданої ним декларації, які за його позицією полягають в тому, що оскаржувана Довідка нібито прийнята з порушенням Порядку № 26/21, а саме нібито Національним агентством не було належним чином перевірено повідомлену в його поясненнях інформацію та не встановлено коло осіб, що пов`язані із задекларованими ним грошовими коштами, то відповідач не погоджується, вважаючи, що в межах спірних правовідносин Національне агентство на виконання вимог Порядку № 26/21 здійснило аналіз значного за обсягом об`єму інформації, отриманої з реєстрів, від органів державної влади та місцевого самоврядування, суб`єктів господарювання та їх посадових осіб, фізичних осіб, самого суб`єкта декларування, що безпосередньо підтверджується змістом оскаржуваної Довідки, яка складена за результатами перевірки усіх зазначених у декларації відомостей та відомостей, отриманих в ході проведення Відповідачем відповідного фінансового контролю, тобто з дотриманням встановленої процедури. Акцентує увагу суду на тому, що на етапі проведення повної перевірки декларації саме на суб`єкта покладено обов`язок підтвердити ті відомості, які він зазначає у своїй декларації. Вказане відповідно охоплює собою надання Національному агентству необхідного обсягу інформації з документальним підтвердженням. При цьому формальне посилання суб`єкта декларування на факт отримання грошових коштів від членів сім`ї/близьких осіб не може свідчити про надання ним достатніх доказів в підтвердження дійсності задекларованих відомостей. Тобто, за результатами проведення вищевказаного заходу фінансового контролю Національне агентство констатує факти розбіжностей, що виявлені в ході перевірки та відповідно не повинно при цьому, в силу своїх повноважень, спростовувати відображені в декларації відомості. Також Національне агентство не погоджується із твердженням Позивача про те, що будь-які сумніви Відповідача мають тлумачитись на користь суб`єкта декларування. Враховуючи вищевикладене у сукупності, Довідка Національного агентства складена за результатами перевірки усіх зазначених у декларації відомою відомостей, отриманих під час здійснення відповідного заходу фінансового коні з дотриманням вимог чинного законодавства і встановлених ним строків. При цьому, зазначає, що ОСОБА_1 в цілому оскаржує складену Національним агентством Довідку, разом з тим, позовна заява не містить в собі жодних обґрунтувань (з долученням необхідних доказів) щодо протиправності Довідки в цій частині встановлених відомостей декларації, які не відповідають дійсності та неточні відомості, зазначених у розділах 2.1 «Інформація про суб`єкта декларування», розділі 3 «Об`єкти нерухомості», розділі 6 «Цінне рухоме майно - транспортні засоби», розділі 11 «Доходи, у тому числі подарунки», розділі 12 «Грошові активи» ( щодо не зазначення відомостей про власні грошові активи та відомостей про грошові активи члена сім`ї (дружини), які розміщені на рахунку в АТ КБ «ПриватБанк», AT «Універсал Банк»), розділі 12.1 «Банківські та інші фінансові установи, у тому числі за кордоном, у яких у суб`єкта декларування або членів його сім`ї відкриті рахунки або зберігаються кошти, інше майно», розділі 14 «Видатки та правочини суб`єкта декларування».

29.12.2025 р. судом зареєстровано від представника позивача письмові пояснення, якими просить задовольнити позов, додатково вказуючи, що спірна довідка від 11.04.2025 року № 257/25, щонайменше на суму 11 128 843,20 грн. не відповідає дійсності, а решта інкримінованих розбіжностей на суму 34 141,01 грн. (11 162 984,21 - 11 128 843,20), не підпадають під ознаки ч.2 ст.366-2 КК України, оскільки не перевищує 2000 прожиткових мінімумів для працездатних осіб. Оскільки усі правопорушення начебто встановлені НАЗК зводяться саме до висновків (що фактично є висновками за результатами перевірки), що у діях суб`єкта декларування встановлено ознаки правопорушення передбаченого ч.2 ст.366-2 Кримінального кодексу України, що не відповідає дійсності, то встановлення, що грошові кошти у розмірі 293 000 дол. США (11 128 843,20 грн.) не є недостовірними даними, є самостійною підставою для визнання протиправною та скасування Довідки НАЗК від 11.04.2025 року № 257/25.

В судовому засіданні 05.02.2026 позивач та його представник позов підтримали у повному обсязі, просили його задовольнити.

В судовому засіданні 05.02.2026 представник відповідача підтримав заперечення, викладені у відзиві на позовну заяву, просив відмовити у задоволенні позову.

ІІІ. Процесуальні дії у справі.

Ухвалою суду від 22 травня 2025 року закрито провадження у справі № 420/12611/25.

Постановою П`ятого апеляційного адміністративного суду від 01 липня 2025 р. ухвалу Одеського окружного адміністративного суду від 22 травня 2025 року скасовано, справу направлено для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Ухвалою суду від 25.07.2025 р. прийнято адміністративну справу № 420/12611/25 до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).

Ухвалою суду від 20.11.2025 року ухвалено перейти до розгляду справи за правилами загального позовного провадження, розпочато підготовку справи до судового розгляду.

Ухвалою суду від 03.12.2025 року забезпечена участь представникам Національного агентства з питань запобігання корупції в особах Гончарова Олександра Володимировича та Дубаневича Олега Зеноновича в судових засіданнях в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду за допомогою підсистеми відеоконференцзв`язку з використанням власних технічних засобів.

Протокольною ухвалою суду від 16.12.2025 визнано неповажною причиною не явку позивача та/або його представника в підготовче засідання, призначене на 16.12.2025 р.

Ухвалою суду від 15.01.2025 р. закрито підготовче провадження та розпочати судовой розгляд справи по суті у той самий день після закінчення підготовчого судового засідання.

Протокольною ухвалою суду від 15.01.2025 р. оголошено перерву в судовому засіданні до 05.02.2026 о 12:00 год.

В судовому засіданні 16.02.2026 року проголошено вступну та резолютивну частини повного тесту судового рішення.

ІV. Обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин, з посиланням на докази, на підставі яких встановлені відповідні обставини.

31.03.2024 року ОСОБА_1 подав щорічну декларацію за 2023 рік (унікальний ідентифікатор документа 974a838e-0593-4b81-ad0a-99c419al09bf) - (виправлену), як особа уповноважена на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, з підстав перебування у звітний період на посаді начальника 6-го відділу (сервісної служби) управління протидії кіберзлочинам в Одеській області.

В період з 09.12.2024 по 07.04.2025 на підставі абз. 3 ч. І ст.51-3 Закону України «Про запобігання корупції» та п.п. 2 п. 1 розділу V Порядку проведення повної перевірки декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, затвердженого наказом Національного агентства від 29.01.2021 № 26/21, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 05.02.2021 за № 158/35780, зі змінами, відповідно до протоколу автоматизованого розподілу обов`язків з проведення перевірок від 06.12.2024 уповноваженою особою НАЗК проведено повну перевірку декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, щорічної за 2023 рік (виправленої), поданої Безуглим начальником 6-го відділу (сервісної служби) управління протидії кіберзлочйнам в Одеській області, до Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування - 31.03.2024 р.

11.04.2025 за результатами проведення повної перевірки декларації, щорічної за 2023 рік (виправленої), унікальний ідентифікатор документа - 974a838e-0593-4b81-ad0a- 99c419al09bf поданої ОСОБА_1 , начальником 6-го відділу (сервісної служби) управління протидії кіберзлочинам в Одеській області уповноваженою особою НАЗК складено Довідку № 257/25 (далі - Довідка), за висновками якої встановлено, що суб`єкт декларування вказав у декларації

1) недостовірні відомості ( п.п. 4.1 п. 4, п.п. 5.1, 5.2 п. 5 розділу 3.1 цієї Довідки), а саме, зазначив відомості, які відрізняються від достовірних на суму 11 162 984,21 грн, що перевищує 100 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, встановлених на дату подання декларації, чим не дотримав вимоги пунктів 7-8 ч. 1 ст. 46 Закону України «Про запобігання корупції» та встановлено ознаки правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 366-2 Кримінального кодексу України.

2) неточні відомості (пп. 1-3, п.п. 4.2 п. 4, п.п. 5.3, 5.4 п. 5, пп. 6, 7 розділу 3.1 цієї Довідки), чим не дотримав вимог пунктів 1, 2, 3, 7, 8, 8-1, 10 частини 1 ст. 46 Закону України «Про запобігання корупції».

3) за результатами повної перевірки декларації щодо з`ясування достовірності задекларованих відомостей встановлено, що суб`єкт декларування при поданні декларації зазначив відомості, які відрізняються від достовірних на загальну суму 11 162 984,21 грн, що перевищує 2000 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, встановлених на дату подання декларації, що є ознаками правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 3662 Кримінального кодексу України.

Вказаний висновок Довідки вмотивований встановленими в ході її проведення обставини, викладеними в пункті 3.1. «Результати повної перевірки декларації щодо з`ясування достовірності задекларованих відомостей» розділу ІІІ. «Описова частина», зокрема

1) у розділі 2.1 «Інформація про суб`єкта декларування» декларації суб`єкт декларування зазначив відомості, які не відповідають дійсності, чим не дотримав вимоги п. 1 ч. 1 ст. 46 Закону, зокрема, про унікальний номер запису в Єдиному державному демографічному реєстрі, обравши позначку «Не застосовується», оскільки під час перевірки встановлено, що суб`єкту декларування присвоєно унікальний номер запису в ЄДДР - 719, що підтверджується відомостями ЄДДР.

2) у розділі 3 «Об`єкти нерухомості» декларації» -суб`єкт декларування зазначив відомості які не відповідають дійсності, чим не дотримав вимоги п. 2 ч. 1 ст. 46 Закону, зокрема, про квартиру АДРЕСА_1 , яка належить на праві власності ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (близькій особі), та не вказав відомостей про користування цією квартирою членом сім`ї (дружиною), як фактичним місцем проживання, що підтверджується його поясненнями.

3) у розділі 6 «Цінне рухоме майно - транспортні засоби» декларації суб`єкт декларування зазначив відомості, які не відповідають дійсності, чим не дотримав вимоги п. 3 ч. 1 ст. 46 Закону, зокрема

- про наявність у нього права власності на легковий автомобіль TOYOTA CAMRY, 2011 р.в., VIN-код НОМЕР_1 станом на 31.12.2023, оскільки під час перевірки встановлено, що 25.11.2023 автомобіль було відчужено ОСОБА_5 (РНОКПП НОМЕР_2 ) згідно з договором № 5147/2023/4174009, дохід від продажу якого відображено у розділі 11 «Доходи, у тому числі подарунки» декларації.

- про наявність у члена сім`ї (дружини) легкового автомобіля TOYOTA RAV4, 2019 р.в., VIN -код НОМЕР_3 станом на 31.12.2023, оскільки під час перевірки встановлено, що 27.12.2023 автомобіль було відчужено ОСОБА_6 (РНОКПП НОМЕР_4 ) згідно з договором №5143/2023/4218100, дохід від продажу якого відображено у розділі 11 «Доходи, у тому числі подарунки» декларації.

4.) у розділі 11 «Доходи, у тому числі подарунки» декларації суб`єкт декларування зазначив відомості, які не відповідають дійсності, чим не дотримав вимоги п. 7 ч. 1 ст. 46 Закону, зокрема

- про вид та розмір доходу, отриманого ним від ОСОБА_5 , вказавши, що це дохід від відчуження нерухомого майна розміром 49 000 гривень, проте під час перевірки встановлено, що відповідно до відомостей ЄДРТЗ суб`єкт декларування отримав дохід від відчуження транспортного засобу, відомості про який викладено у п.п. 3.1 п. З розділу 3.1 цієї Довідки, у розмірі 15 000 гривень. Таким чином, суб`єкт декларування зазначив відомості, які не відповідають дійсності на суму 34 000 гривень.

- про вид доходу, отриманого членом сім`ї (дружиною) від ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , розміром 745 000 грн, вказавши, що це дохід від відчуження нерухомого майна, проте під час перевірки встановлено, що відповідно до відомостей ЄДРТЗ член сім`ї (дружина) отримав дохід від відчуження транспортного засобу, відомості про який викладено у п.п. 3.2 п. З розділу 3.1 цієї Довідки.

- про дохід, отриманий членом сім`ї (дружиною) у вигляді заробітної плати від Одеського національного медичного університету (), та не вказав розміру доходу, обравши у відповідному полі позначку «Член сім`ї не надав інформації», скориставшись правом згідно з ч. 7 ст. 46 Закону. Під час перевірки встановлено, що від зазначеної юридичної особи член сім`ї (дружина) отримав дохід у вигляді заробітної плати у розмірі 195 716,91 гривні.

5) у розділі 12 «Грошові активи» декларації» суб`єкт декларування зазначив відомості, які не відповідають дійсності на загальну суму 11 128 984,21 грн., чим недотримав вимоги п. 8 ч. 1 ст. 46 Закону, зокрема,

- про грошові активи члена сім`ї (дружини) у вигляді готівкових коштів у розмірі 293 000 дол. США, які у своїх поясненнях суб`єкт декларування повідомив, що відомості щодо грошових активів члена сім`ї (дружини) він вносив з її слів. Вказані грошові заощадження були накопичені дружиною до шлюбу із суб`єктом декларування, який вони уклали 23.09.2023. Проте, за результатом дослідження можливості заощадити членом сім`ї (дружиною) станом на 31.12.2023 готівкових коштів у розмірі 293 000 дол. США, зокрема за рахунок отримання від матері накопичених грошових коштів, Національне агентство вбачає ознаки, що ставлять під сумнів достовірність наданої суб`єктом декларування інформації. З огляду на зазначене суб`єкт декларування вказав у декларації відомості, які не відповідають дійсності на суму 293 000 дол. США, що у гривневому еквіваленті за офіційним курсом НБУ станом на 31.12.2023 (37,9824 грн за 1 дол. США) становить 11 128 843,20 гривні.

- не зазначив відомостей про власні грошові активи, які розміщені на рахунку в АТ КБ «ІІриватБанк» (), у загальному розмірі 141,01 грн, що підтверджується інформацією банку.

- не зазначив відомостей про грошові активи члена сім`ї (дружини), які розміщені на рахунку в АТ КБ «ПриватБанк» (), у загальному розмірі 5 770,22 грн, що підтверджується інформацією банку.

- не зазначив відомостей про грошові активи члена сім`ї (дружини), які розміщені на рахунку в AT «Універсал Банк» (), у загальному розмірі 25,54 грн, що підтверджується інформацією банку.

6) у розділі 12.1 «Банківські та інші фінансові установи, у тому числі за кордоном, у яких у суб`єкта декларування або членів його сім`ї відкриті рахунки або зберігаються кошти, інше майно» декларації суб`єкт декларування зазначив відомості, які не відповідають дійсності, чим не дотримав вимоги п. 8-1 ч. 1 ст. 46 Закону, зокрема

- при відображенні відомостей про установу (), в якій відкрито рахунки, вказав у полі «Найменування» - «МОНОБАНК». Разом із тим «МОНОБАНК» - це роздрібний продукт банківської установи AT «Універсал Банк» (), тому у відповідному полі декларації суб`єкт декларування мав зазначити AT «Універсал Банк».

7) у розділі 14 «Видатки та правочини суб`єкта декларування» декларації суб`єкт декларування зазначив відомості, які не відповідають дійсності, чим не дотримав вимоги п. 10 ч. 1 ст. 46 Закону, зокрема

- не зазначив відомостей про здійснений ним разовий видаток на придбання легкового автомобіля TOYOTA CAMRY, 2011 р.в., VІN-код НОМЕР_1 , у розмірі 497 000,00 гривень. Під час перевірки встановлено, що 01.06.2023 суб`єкт декларування здійснив разовий видаток у розмірі, що перевищує межу 50 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, для придбання вказаного автомобіля, що підтверджується відомостями ЄДРТЗ та договором купівлі-продажу від 01.06.2023. Відомості про вказаний транспортний засіб відображені у розділі 6 «Цінне рухоме майно - транспортні засоби» декларації та викладені у п.п. 3.1 розділу 3.1 цієї Довідки.

- зазначив відомості, які не підлягають декларуванню, про укладений ним 25.11.2023 правочин, на підставі якого припинено право власності суб`єкта декларування на транспортний засіб, оскільки розмір вказаного правочину не перевищує поріг 50 прожиткових мінімумів для працездатних осіб. Відомості про дохід від відчуження вказаного автомобіля відображені у розділі 11 «Грошові кошти» декларації та викладені у п.п. 3.1 п. З розділу 3.1 цієї Довідки».

Позивач, вважаючи Довідку Національного агентства протиправним, звернувся у суд з цим позовом за захистом своїх прав та інтересів.

V. Норми права, які застосував суд.

Частиною другою статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові та організаційні засади функціонування системи запобігання корупції в Україні, зміст та порядок застосування превентивних антикорупційних механізмів, правила щодо усунення наслідків корупційних правопорушень визначені Законом України «Про запобігання корупції» від 14 жовтня 2014 року за №1700-VII (далі - Закон №1700-VII, у редакції станом на час виникнення спірних правовідносин), зокрема,

- суб`єкти декларування - особи, зазначені у пункті 1, підпунктах "а", "в"-"ґ" пункту 2, пункті 4 частини першої статті 3 цього Закону, інші особи, які зобов`язані подавати декларацію відповідно до цього Закону (абзац частини першої статті 1 Закону №1700-VII),

-суб`єктами, на яких поширюється дія цього Закону, є особи, уповноважені на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, зокрема, поліцейські. (підпункт «з» пункту 1 частини першої статті 3 Закону № 1700-VII)

- Національне агентство (НАЗК) є центральним органом виконавчої влади зі спеціальним статусом, який забезпечує формування та реалізує державну антикорупційну політику. (частина перша статті 4 Закону № 1700-VII)

- правову основу діяльності Національного агентства становлять Конституція України, міжнародні договори, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, цей та інші закони України, а також прийняті відповідно до них інші нормативно-правові акти. (абзац перший частини четвертої статті 4 Закону № 1700-VII)

- до повноважень Національного агентства належить, зокрема, здійснення в порядку, визначеному цим Законом, контролю та перевірки декларацій суб`єктів декларування, зберігання та оприлюднення таких декларацій, проведення моніторингу способу життя суб`єктів декларування (пункт 7-1 частини першої статті 11 Закону №1700-VIІ)

- особи, зазначені у пункті 1, підпунктах "а", "в"-"ґ" пункту 2 частини першої статті 3 цього Закону, зобов`язані щорічно до 1 квітня подавати шляхом заповнення на офіційному веб-сайті Національного агентства декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування (далі - декларація), за минулий рік за формою, що визначається Національним агентством. ( частина перша статті 45 Закону №1700-VIІ)

- у декларації зазначаються відомості про: наявні у суб`єкта декларування або членів його сім`ї грошові активи, у тому числі готівкові кошти, кошти, розміщені на банківських рахунках або які зберігаються у банку, внески до кредитних спілок та інших небанківських фінансових установ, кошти, позичені третім особам, поворотна фінансова допомога, надана третім особам, та кошти, які не сплачені третіми особами і строк сплати яких настав відповідно до умов правочину або рішення суду, а також активи у дорогоцінних (банківських) металах. Відомості щодо грошових активів включають дані про вид, розмір та валюту активу, а також найменування та код Єдиного державного реєстру підприємств і організацій України установи, в якій відкриті відповідні рахунки або до якої зроблені відповідні внески. Не підлягають декларуванню наявні грошові активи (у тому числі готівкові кошти, кошти, розміщені на банківських рахунках, внески до кредитних спілок та інших небанківських фінансових установ, кошти, позичені третім особам, поворотна фінансова допомога, надана третім особам, та кошти, які не сплачені третіми особами і строк сплати яких настав відповідно до умов правочину або рішення суду) та активи у дорогоцінних (банківських) металах, якщо сукупна вартість всіх грошових активів не перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 1 січня звітного року. ( пункт 8 частини першої статті 46 Закону №1700-VIІ)

- Національне агентство проводить щодо декларацій, поданих суб`єктами декларування, такі види контролю:1) щодо своєчасності подання; 2) щодо правильності та повноти заповнення; 3) логічний та арифметичний контроль. Національне агентство проводить повну перевірку декларацій відповідно до цього Закону. Порядок проведення передбачених цієї статтею видів контролю, а також повної перевірки декларації визначається Національним агентством. ( частини перша третя статті 51-1 Закону №1700-VII)

- повна перевірка декларації полягає у з`ясуванні достовірності задекларованих відомостей, точності оцінки задекларованих активів, перевірці на наявність конфлікту інтересів та ознак незаконного збагачення чи необґрунтованості активів і може проводитися у період здійснення суб`єктом декларування діяльності, пов`язаної з виконанням функцій держави або місцевого самоврядування, а також протягом трьох років після припинення такої діяльності.

Повній перевірці підлягають декларації службових осіб, які займають відповідальне та особливо відповідальне становище, суб`єктів декларування, які займають посади, пов`язані з високим рівнем корупційних ризиків, перелік яких затверджується Національним агентством.

Повній перевірці також підлягають декларації, подані іншими суб`єктами декларування, у разі виявлення в них невідповідностей за результатами логічного та арифметичного контролю.

Національне агентство проводить повну перевірку декларації на підставі інформації, отриманої від фізичних та юридичних осіб, із медіа та інших джерел, про можливе відображення у декларації недостовірних відомостей.

Національне агентство визначає порядок відбору декларацій для проведення повної перевірки та черговість такої перевірки на підставі оцінки ризиків, а також порядок автоматизованого розподілу обов`язків з проведення повної перевірки між уповноваженими особами Національного агентства.

Національне агентство за допомогою програмних засобів Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, забезпечує ведення черги декларацій, відібраних для проведення їх повної перевірки, та інформує суб`єкта декларування про включення поданої ним декларації до зазначеної черги декларацій. (частина перша статті 51-3 Закону №1700-VII);

Процедура проведення повної перевірки декларації, передбачена Порядком проведення повної перевірки декларації, особи уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, затвердженим наказом НАЗК від 29.01.2021 №26/21, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України від 05.02.2021 №158/35780 (далі Порядок №26/21), яким перебачено, зокрема,-

- У цьому Порядку терміни вживаються у таких значеннях

недостовірні відомості у декларації - відомості, зазначені у декларації відповідно до статті 46 Закону, які відрізняються від відомостей, що містяться у правовстановлюючих документах, судових рішеннях, які набрали законної сили, реєстрах, банках даних, інших інформаційно-комунікаційних та довідкових системах, у тому числі тих, що містять інформацію з обмеженим доступом, держателем (адміністратором) яких є державні органи, органи місцевого самоврядування, відкритих базах даних, реєстрах іноземних держав, інших джерелах інформації, на суму, що перевищує 100 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, встановлених на дату подання декларації, та/або відомості, які не дають змоги ідентифікувати члена сім`ї суб`єкта декларування чи об`єкт декларування;

неточні відомості у декларації - відомості, зазначені у декларації відповідно до статті 46 Закону, які відрізняються від відомостей, що містяться у реєстрах, банках даних, інших інформаційно-комунікаційних та довідкових системах, у тому числі тих, що містять інформацію з обмеженим доступом, держателем (адміністратором) яких є державні органи, органи місцевого самоврядування, відкритих базах даних, інших джерелах інформації, на суму, що не перевищує 100 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, встановлених на дату подання декларації, та/або відомості, які не відповідають дійсності, але за сукупністю інших відомостей дають змогу ідентифікувати члена сім`ї суб`єкта декларування чи об`єкт декларування.(абзаци перший, шостий-сьомий пункту 2 розділу І Порядку № 26/21)

- оцінка ризиків декларації здійснюється програмними засобами Реєстру за результатами проведеного логічного та арифметичного контролю. ( пункт 1 розділу ІІ Порядку №26/21)

- складовими предмета повної перевірки є: 1) з`ясування достовірності задекларованих відомостей; 2) з`ясування точності оцінки задекларованих активів; 3) перевірка на наявність конфлікту інтересів; 4) перевірка на наявність ознак незаконного збагачення чи необґрунтованості активів. ( пункт 1 розділу ІІІ Порядку №26/21)

- повна перевірка проводиться у порядку черговості на підставі оцінки ризиків, зокрема, якщо: у декларації, поданій іншим суб`єктом декларування, виявлено невідповідності (ризики) за результатами логічного та арифметичного контролю, крім декларації, щодо якої наявна довідка про результати проведення автоматизованої перевірки декларації. (підпункт 2 пункту 1 розділу V Порядку № 26/21);

- повна перевірка передбачає такі дії:

1) аналіз відомостей про об`єкти декларування та їх порівняння з відомостями з реєстрів, банків даних, інших інформаційно-комунікаційних та довідкових систем, у тому числі тих, що містять інформацію з обмеженим доступом, держателем (адміністратором) яких є державні органи, органи місцевого самоврядування, відкритих баз даних, реєстрів іноземних держав, із судових рішень, які набрали законної сили, індивідуально-правових актів, інших джерел, що можуть містити інформацію про об`єкти декларування;

2) створення, збирання, одержання, використання та інша обробка документів чи інформації, у тому числі з обмеженим доступом, у тому числі за допомогою автоматизованих засобів, яка є необхідною для повної перевірки, з використанням джерел інформації, визначених у цьому Порядку;

3) звернення у разі необхідності до посадових та службових осіб державних органів, органів влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування, суб`єктів господарювання незалежно від форми власності та їх посадових осіб, громадян та їх об`єднань для отримання письмових пояснень, їх розгляд і врахування з огляду на іншу отриману інформацію під час проведення повної перевірки відповідно до цього Порядку;

4) звернення у разі необхідності до суб`єкта декларування для отримання пояснень та копій підтвердних документів, їх розгляд і врахування з огляду на іншу отриману інформацію під час проведення повної перевірки відповідно до цього Порядку. (пункт 5 розділу V Порядку № 26/21);

- під час повної перевірки Національне агентство використовує такі джерела інформації:

1) відомості, отримані з інформаційно-комунікаційних і довідкових систем, реєстрів, банків даних, у тому числі тих, що містять інформацію з обмеженим доступом, держателем (адміністратором) яких є державні органи або органи місцевого самоврядування, а також відомості з реєстрів, відкритих баз даних, реєстрів іноземних держав, судових рішень, які набрали законної сили, індивідуально-правових актів, інших джерел, що можуть містити інформацію, яка має відображатись у декларації;

2) документи та/або інформація, що надані суб`єктом декларування, стосовно якого проводиться перевірка, з власної ініціативи чи за запитом Національного агентства щодо документального підтвердження або пояснення зазначених у декларації відомостей, а також законності джерел отриманих доходів;

3) документи та/або інформація, у тому числі з обмеженим доступом, що надходять (отримані) від державних органів, органів місцевого самоврядування, нотаріусів, суб`єктів господарювання незалежно від форми власності та їх посадових осіб, спеціалістів, експертів, громадян та їх об`єднань, а також від державних та інших компетентних органів влади іноземних держав;

4) відомості із медіа, мережі «Інтернет», інших джерел інформації, які стосуються конкретного суб`єкта декларування та/або членів його сім`ї, містять інформацію про ринкову вартість (ціну) об`єктів декларування та інші фактичні дані, що можуть бути перевірені;

5) всі наявні в Національному агентстві відомості, у тому числі:

отримані Національним агентством під час проведення перевірок інших декларацій, поданих суб`єктом декларування та/або членами його сім`ї, іншими особами;

зібрані під час здійснення контролю декларацій за допомогою програмних засобів Реєстру, моніторингу способу життя суб`єкта декларування, спеціальної перевірки;

зібрані в результаті розгляду повідомлень викривачів, інших суб`єктів звернення;

отримані під час реалізації повноважень щодо моніторингу та контролю за виконанням актів законодавства з питань етичної поведінки, запобігання та врегулювання конфлікту інтересів у діяльності осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, та прирівняних до них осіб, а також контролю за дотриманням вказаними особами обмежень щодо запобігання корупції;

6) інформація та/або документи, отримані від правоохоронних органів, у тому числі з матеріалів кримінальних проваджень, дозвіл на використання яких та посилання у документах Національного агентства на які наданий слідчим, детективом або прокурором відповідно до вимог Кримінального процесуального кодексу України. (пункт 6 розділу V Порядку № 26/21);

-достовірність задекларованих відомостей перевіряється шляхом порівняння зазначених у декларації відомостей з даними, отриманими Національним агентством під час проведення контролю та повної перевірки. (пункт 12 розділу V Порядку № 26/21);

- у разі виявлення Національним агентством під час проведення повної перевірки можливих недостовірних відомостей у декларації, неточної оцінки задекларованих активів, порушення вимог статей 23, 25 Закону, ознак незаконного збагачення чи необґрунтованості активів, а також з метою підтвердження достовірності відомостей, зазначених у декларації, уповноважена особа направляє відповідному суб`єкту декларування запит про надання копій документів, що підтверджують достовірність зазначених у декларації відомостей (за їх наявності) стосовно активів, розміщених за межами України, а також стосовно інших активів, коли інформація про них відсутня у Національного агентства, та пропозицією надати письмові пояснення відповідно до Закону. Такий запит направляється суб`єкту декларування за допомогою програмних засобів Реєстру, чи електронного зв`язку або на поштову адресу у строк не пізніше 15 робочих днів до дня завершення основного або продовженого строку проведення повної перевірки.

Суб`єкт декларування не пізніше ніж на 10 робочий день з дня отримання відповідного запиту Національного агентства зобов`язаний надати або надіслати за допомогою програмних засобів Реєстру, поштового чи електронного зв`язку копії документів, що підтверджують достовірність зазначених у декларації відомостей (за їх наявності), та може надати або надіслати в такий самий спосіб письмові пояснення з питань, зазначених у запиті.

Надані суб`єктом декларування письмові пояснення, копії підтвердних документів є обов`язковими до розгляду Національним агентством під час проведення повної перевірки.

У разі ненадання суб`єктом декларування письмових пояснень, копій підтвердних документів Національне агентство проводить повну перевірку на підставі наявних відомостей.

Надання суб`єктом декларування пояснень, копій підтвердних документів, іншої інформації після завершення строку повної перевірки не є підставою для проведення повторної повної перевірки. ( пункт 16 розділу V Порядку № 26/21);

- за результатами проведення повної перевірки, у тому числі повторної, уповноважена особа складає та підписує довідку про результати проведення повної перевірки декларації (далі - довідка) у двох примірниках, один з яких після погодження відповідно до пункту 3 цього розділу надсилається суб`єкту декларування. ( абзац перший пункту 1 розділу VІ Порядку № 26/21);

- довідка містить таку інформацію: підстави для проведення повної перевірки; дату початку та завершення строку повної перевірки; відомості про результати автоматизованого розподілу (повторного автоматизованого розподілу, якщо він проводився); джерела інформації, що були використані під час проведення повної перевірки; перелік запитів, на які на дату завершення строків проведення повної перевірки не отримано відповіді; виявлені неточні та недостовірні відомості у декларації, неточність оцінки задекларованих активів, встановлені ознаки конфлікту інтересів, незаконного збагачення або необґрунтованості активів, з наведенням відповідного обґрунтування та посиланням на джерела інформації, врахування пояснень суб`єкта декларування (у разі їх надання); висновок за результатами проведення повної перевірки. У довідці також зазначаються відомості, які не були перевірені, із зазначенням причин неможливості проведення їх перевірки. ( пункт 2 розділу VІ Порядку № 26/21);

- на офіційному веб-сайті Національного агентства оприлюднюється довідка про результати проведення повної перевірки, у тому числі повторної, упродовж 10 робочих днів з дня її погодження, а також інформація про те, чи було направлено обґрунтований висновок щодо виявлення ознак корупційного або пов`язаного з корупцією правопорушення, інші вжиті заходи реагування, крім конфіденційної інформації про фізичну особу та з дотриманням вимог статті 52-1 Закону. ( пункт 10 розділу VІ Порядку № 26/21).

VI. Оцінка та висновок суду.

Аналіз наведених вище правових норм свідчить про те, що до повноважень НАЗК входить контроль та перевірку декларацій суб`єктів декларування, зберігає та оприлюднює такі декларації, проводить моніторинг способу життя суб`єктів декларування, які здійснюються в порядку, визначеному цим Законом №1700-VІІ.

Складовими предмета повної перевірки декларації є: з`ясування достовірності задекларованих відомостей; з`ясування точності оцінки задекларованих активів; перевірка на наявність конфлікту інтересів; перевірка на наявність ознак незаконного збагачення чи необґрунтованості активів.

НАЗК під час повної перевірки декларацій суб`єктів декларування може використовувати лише достовірну інформацію (документи), отриману, зокрема від державних органів, органів влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування, суб`єктів господарювання незалежно від форми власності та їх посадових осіб, громадян та їх об`єднань за запитами, направленими вказаним суб`єктам в межах такої перевірки відносно конкретно визначеного суб`єкта декларування, декларація (декларації) якого перевіряється.

Предметом оскарження у даній справі є Довідка Національного агентства з питань запобігання корупції від 11.04.2025 року № 257/25 Про результати проведення повної перевірки декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, щорічної за 2023 рік (виправленої), поданої ОСОБА_1 , начальником 6-го відділу (сервісної служби) управління протидії кіберзлочинам в Одеській області), висновками якої є зазначення суб`єктом декларування у декларації недостовірні відомості (п.п. 4.1 п. 4, п.п. 5.1, 5.2 п. 5 розділу 3.1 цієї Довідки) та неточні відомості (пп. 1-3, п.п. 4.2 п. 4, п.п. 5.3, 5.4 п. 5, пп. 6, 7 розділу 3.1 цієї Довідки), чим не дотримав вимог пп. 1, 2 , 3, 7, 8, 8-1, 10 ч, 1 ст. 46 Закону.

Як встановлено судом та підтверджується матеріалами справи, згідно з наказом Департаменту кіберполіції Національної України від 23.06.2023 № 157 о/с ОСОБА_1 призначено на посаду начальника відділу (сервісної служби) управління протидії кіберзлочинам в Одеській і Департаменту кіберполіції Національної поліції України, у порядку просування по службі, на підставі ч. 6 ст. 57 розділу VII Закону України «Про Національну поліцію», з 23.06.2023.

На виконання вимог Закону України "Про запобігання корупції" 31.03.2024 року Позивач подав щорічну декларацію за 2023 рік (унікальний ідентифікатор документа 974a838e-0593-4b81-ad0a-99c419al09bf) - (виправлену), як особа уповноважена на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.

На підставі абз. 3 ч. 1 ст. 51-3 Закону України «Про запобігання корупції» та підпункту 2 п. 1 розділу V Порядку № 26/21, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 05.02.2021 за № 158/35780, зі змінами (далі - Порядок) та відповідно до протоколу автоматизованого розподілу обов`язків з проведення перевірок від 06.12.2024 уповноваженою особою Національного агентства - проведено повну перевірку декларації Позивача.

Обґрунтовуючи протиправність оскаржувано Довідки від 11.04.2025 року № 257/25, представник позивач вказує на відсутність підстав для проведення повної перевірки ОСОБА_1 , оскільки відповідно до норм підпункту 2 п. 1 розділу V Порядку № 26/21 у даній Довідці не зазначено жодної особи, суб`єкта декларування, відповідно до яких можливо виявити невідповідності (ризики) за результатами логічного та арифметичного контролю. При цьому, вважає єдиною особою, яка пов`язана спільним побутом та відповідно до якої є за можливим встановити недостовірності чи неточності є дружина позивача - ОСОБА_7 , проте остання не відноситься до суб`єктів на яких поширюється дія частини 1 Закону України «Про запобігання корупції» та, відповідно, не подає декларації.

Відповідач в свою чергу не погоджується з даною позицією представника позивача, стверджуючи, що зазначення позивачем у відповідному полі декларації - посада керівника відділу у складі самостійного структурного підрозділу міжрегіонального територіального органу поліції, а саме начальник відділу (сервісної служби) управління протидії кіберзлочинам в Одеській і Департаменту кіберполіції Національної поліції України - відсутня у переліку посад працівників поліції, які належать до службових осіб, які займають відповідальне та особливо відповідальне становище. Тобто, Позивач не є службовою особою, яка займає відповідальне та особливо відповідальне становище (згідно з приміткою до ст. 51-3 Закону) та його посада не пов`язана високим рівнем корупційних ризиків, згідно з переліком, затвердженим Національним агентством наказом від 06.11.2023 № 249/23), а відноситься до посад, зазначених у абз. 2 ч. 1 ст. 51-3 Закону. При цьому, вказує, що відбір поданої Позивачем декларації за 2023 рік (виправленої) забезпечено на підставі доручення заступника Голови Національного агентства від 06.12.2024 № 100/235/24, яку у зв`язку з цим було внесено до автоматизованої системи розподілу обов`язків з проведення перевірок та контролю між уповноваженими особами. В подальшому Національним агентством повідомленням від 16.12.2 було направлено в персональний електронний кабінет Реєстру, проінформовано ОСОБА_1 про те, що подана ним декларація за 2023 рік (виправлена) включена до черги декларацій, відібраних на підставі оцінки ризиків та про початок проведення її повної перевірки.

Вирішуючи питання щодо наявності правових підстав проведення повної перевірки декларації Позивача, суд враховує наступне.

Як зазначалось вище, Національне агентство проводить щодо декларацій, поданих суб`єктами декларування, такі види контролю, як логічний та арифметичний контроль. ( пункт 3 ч. 1 ст. 51-1 Закону України «Про запобігання корупції»)

Відповідно до абз. 3 ч. І ст. 51-3 Закону України «Про запобігання корупції», повній перевірці також підлягають декларації, подані іншими суб`єктами декларування, у разі виявлення в них невідповідностей за результатами логічного та арифметичного контролю.

Положеннями підпункту 2 пункту 1 розділу V Порядку № 26/21, повна перевірка проводиться у порядку черговості на підставі оцінки ризиків, зокрема, якщо: у декларації, поданій іншим суб`єктом декларування, виявлено невідповідності (ризики) за результатами логічного та арифметичного контролю, крім декларації, щодо якої наявна довідка про результати проведення автоматизованої перевірки декларації.

Приписами абз. 6 ч. 1 ст. 51-3 цього Закону встановлено, що Національне агентство визначає порядок відбору декларацій для проведення обов`язкової повної перевірки та черговість такої перевірки на підставі оцінки ризиків, а також порядок автоматизованого розподілу обов`язків з проведення повної перевірки між уповноваженими особами Національного агентства.

У зв`язку з цим, Національне агентство наказом від 03.03.2021 № 144/21 затвердило «Порядок відбору декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, для проведення їх повної перевірки та визначення черговості такої перевірки (далі - Порядок № 144/21).

Так, згідно із п. 4 Порядку № 144/21 Національне агентство відбирає декларації для проведення повної перевірки згідно з такими рівнями черговості:

- декларація, щодо якої відповідно до абзацу четвертого пункту 3 цього Порядку складено обґрунтовану доповідну записку про наявність підстав для проведення повторної повної перевірки;

- декларація, що подана службовою особою, яка займає відповідальне та особливо відповідальне становище, суб`єктом декларування, який займає посаду, пов`язану з високим рівнем корупційних ризиків, за черговістю, визначеною у додатку до цього Порядку.

- декларація, що має найвище значення показника рейтингу ризику декларації, за результатами логічного та арифметичного контролю.

- декларація, щодо якої відповідно до абзацу другого пункту 3 цього Порядку складено обґрунтовану доповідну записку про наявність підстав для проведення повної перевірки на підставі інформації, отриманої від фізичних чи юридичних осіб, із засобів масової інформації, інших джерел інформації про можливе відображення у декларації недостовірних відомостей, якщо такі 5 відомості стосуються майна або іншого об`єкта декларування, що має вартість, і можуть відрізнятися від достовірних на суму понад 500 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, встановлених на день подання декларації, або можливих ознак незаконного збагачення або необґрунтованості активів;

- декларація, щодо якої відповідно до абзацу другого пункту 3 цього Порядку складено обґрунтовану доповідну записку про наявність підстав для проведення повної перевірки на підставі інформації, отриманої від фізичних чи юридичних осіб, із засобів масової інформації, інших джерел інформації про можливе відображення у декларації недостовірних відомостей, якщо такі відомості стосуються майна або іншого об`єкта декларування, що має вартість, і можуть відрізнятися від достовірних на суму від 100 до 500 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, встановлених на день подання декларації;

- декларація, щодо якої встановлено невідповідність рівня життя суб`єкта декларування задекларованим ним майну і доходам за результатами моніторингу способу життя.

Також, на виконання вищевказаних положень, Національне агентство наказом від 07.12.2023 № 284/23 затвердило «Порядок відбору декларацій уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, для проведення повної перевірки та черговості такої перевірки на підставі оцінки ризиків (далі - Порядок № 284/23).

Так, для проведення повної перевірки відбираються декларації у порядку черговості на підставі оцінки ризиків:

1) декларація службової особи, яка займає (займала) відповідальне та особливо відповідальне становище, суб`єкта декларування, який займає (займав) посаду, пов`язану з високим рівнем корупційних ризиків, перелік яких затверджується Національним агентством;

2) у декларації, поданій іншим суб`єктом декларування, виявлено невідповідності (ризики) за результатами логічного та арифметичного контролю;

3) отримано інформацію від фізичних та юридичних осіб, із медіа та інших джерел про можливе відображення у декларації недостовірних відомостей (далі - інформація), у тому числі у декларації, щодо якої наявна довідка про результати проведення автоматизованої перевірки декларації.

З огляду на вказане, суд погоджується з позицією відповідача, що в даному випадку підставами для проведення повної перевірки, поданої ОСОБА_1 , щорічної декларації за 2023 рік (виправленої) є саме перевірка декларації, поданої іншим суб`єктом декларування, з огляду на не віднесення посади Позивача, до осіб, які займають відповідальне та особливо відповідальне становище або посаду, пов`язану з високим рівнем корупційних ризиків, перелік яких затверджується Національним агентством, у якій виявлено невідповідності (ризики) за результатами логічного та арифметичного контролю, з найвищим показником рейтингу ризику декларації на дату її відбору.

Таким чином, суд дійшов висновку про безпідставність доводу сторони позивача щодо відсутності у відповідача підстав для проведення повної перевірки декларації позивача на підставі приписами абз. 3 ч.1 ст.51-3 Закону №1700-VII та пп.2 п.2 розд. V Порядку №26/21.

Щодо доводу позивача про порушення відповідачем встановленого законодавством порядку проведення повної перевірки поданої ним декларації в частині не перевірки інформації, повідомленої суб`єктом декларування в його поясненнях щодо грошових заощаджень члена сім`ї суб`єкта декларування, то суд вказує про таке.

Як встановлено судом, то згідно висновків оскаржуваної Довідкою у межах проведення повної перевірки за поданої позивачем щорічної декларації за 2023 рік (виправлену), Національним агентством, встановлено, що

1) ) суб`єкт декларування вказав у декларації неточні відомості (відомості, які не відповідають дійсності), зокрема, у розділі 2.1 «Інформація про суб`єкта декларування» щодо унікального номеру запису в ЄДДР; у розділі 3 «Об`єкти нерухомості» декларації» щодо користування квартирою членом сім`ї (дружиною), у розділі 6 «Цінне рухоме майно - транспортні засоби» щодо наявності у власності суб`єкта декларування двох автомобілів, у розділі 11 «Доходи, у тому числі подарунки» щодо виду доходу члена сім`ї (дружиною) від відчуження нерухомого майна, у розділі 12 «Грошові активи» щодо грошових активів члена сім`ї (дружини, розміщених в банківських установах, у розділі 12.1 «Банківські та інші фінансові установи, у тому числі за кордоном, у яких у суб`єкта декларування або членів його сім`ї відкриті рахунки або зберігаються кошти, інше майно» відомостей про установу банку суб`єкта декларування, у розділі 14 «Видатки та правочини суб`єкта декларування» щодо разового видатку суб`єкта декларування на придбання легкового автомобіля, що відображено в пп. 1-3, п.п. 4.2 п. 4, п.п. 5.3, 5.4 п. 5, пп. 6, 7 розділу 3.1 Довідки).

2) суб`єкт декларування вказав у декларації недостовірні відомості, які відрізняються від достовірних на загальну суму 11 162 984,21 грн, зокрема, у розділі 11 «Доходи, у тому числі подарунки» про вид та розмір доходу, отриманого ним від відчуження нерухомого майна (34 000 гривень), розділі 12 «Грошові активи» щодо грошових активів члена сім`ї (дружини) у вигляді готівкових коштів у розмірі 293 000 дол. США. ( за офіційним курсом НБУ станом на 31.12.2023 (37,9824 грн за 1 дол. США) становить 11 128 843,20 гривні), а також про власні грошові активи, які розміщені на рахунку в АТ КБ «ІІриватБанк» ( 141,01 грн),, що відображено в п.п. 4.1 п. 4, п.п. 5.1, 5.2 п. 5 розділу 3.1 Довідки.

Поряд із тим, звертаючись до суду із позовною заявою про скасування вищевказаної Довідки позивачем, наведено обґрунтування протиправності лише щодо відомостей, які зазначені у розділі 12 «Грошові активи» щодо грошових активів члена сім`ї (дружини) у вигляді готівкових коштів у розмірі 293 000 дол. США. ( за офіційним курсом НБУ станом на 31.12.2023 (37,9824 грн за 1 дол. США) становить 11 128 843,20 гривні).

Щодо інших вище перелічених відомостей, які встановлені Національним агентством з питань запобігання корупції позивач взагалі не дає обґрунтувань у позовній заяві.

Тобто позовна заява не містить в собі жодних обґрунтувань щодо протиправності всіх сформованих у Довідці № 257/25 від 11.04.2025 висновків.

При цьому, в ухвалі від 20.11.2025 року судом було зауважено позивачу на вказані обставини.

Проте, у письмових поясненнях від 29.2.2025 р. та під час виступу у судовому засіданні представник позивача зазначив, що надані відповідачу під час проведення повної перевірки декларації письмові пояснення щодо інших задекларованих відомостей на його запит є достатнім для визнання оскаржуваної Довідки протиправною в повному обсязі.

Суд не погоджується з даною позицією позивача, оскільки з урахуванням вимог частини п`ятої статті 160 КАС України в позовній заяві зазначаються: зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини (пункт 5).

При цьому, під підставами позову, слід розуміти обставини, якими обґрунтовуються позовні вимоги. Обставинами можуть бути лише юридичні факти матеріально-правового характеру, тобто такі факти, які тягнуть певні правові наслідки: виникнення, зміну чи припинення правовідносин. Юридичні факти матеріально-правового характеру, які визначені як підстави позову, свідчать про те, що існують правовідносини і що внаслідок певних дій ці відносини стали спірними.

За положеннями частини 1 ст. 47 КАС України крім прав та обов`язків, визначених у статті 44 цього Кодексу, позивач має право змінити предмет або підстави позову, збільшити або зменшити розмір позовних вимог шляхом подання письмової заяви до закінчення підготовчого засідання.

Частиною 3 статі 166 КАС України заяви, клопотання і заперечення подаються та розглядаються в порядку, встановленому цим Кодексом.

Відтак, процесуальні питання щодо підстав та предмету позову вирішуються судом за результатами розгляду заяви позивача, а не письмових пояснень.

Враховуючи викладене, суд розглядає дану справу в рамках заявлених позовних вимог та підстав, якими вони обґрунтовуються у змісті позову.

Як вбачається зі змісту позову та письмових пояснень від 29.12.2025 р., оскаржуючи висновки Довідки щодо відомостей, вказаних суб`єктом декларування у розділі 12 «Грошові активи» декларації про грошові активи члена сім`ї (дружини) у вигляді готівкових коштів у розмірі 293 000 дол. США., що у гривневому еквіваленті за офіційним курсом НБУ станом на 31.12.2023 (37,9824 грн за 1 дол. США) становить 11 128 843,20 гривні, представник позивача вказує, що Довідка від 11.04.2025 року № 257/25 прийнята з порушенням Порядку № 26/21, оскільки містить недостовірні та невстановлені відомості.

Так, за позицією представника позивача, на письмовий запит уповноваженої особи Національного агентства від 27.12.2024 року № 41-01/99719-24, адресований Безуглому О.С про надання пояснення щодо відображення/не зазначення відомостей, зокрема, щодо походження коштів, відомості про які внесено до розділу 12 «Грошові активи» у розмірі 293 000 дол. США, а також на письмовий запит уповноваженої особи Національного агентства від 08.01.2025 року № 41-01/1769-25, адресований дружині позивача - ОСОБА_8 , стосовно того чи звертався до неї ОСОБА_1 з проханням надати відомості про отримані доходи та щодо готівкових коштів, відображених у розділі 12 «Грошові активи» декларації у розмірі 293 000 дол. США., то ОСОБА_1 та ОСОБА_7 09.02.2025 року надали Національному агентству свої пояснення, за якими підтвердили факт перебування у шлюбі 23.09.2023 року, що підтверджується свідоцтвом про шлюб Серія НОМЕР_5 , а тому декларація за 2023 рік є першою декларацією Позивача в якій відображено відомості про особу, з якою він почав спільно проживати та вести спільний побут. При цьому, окремо ОСОБА_1 пояснив, що вносив відомості до щорічної декларації за 2023 рік в частині інформації про майно та доходи члена сім`ї суб`єкта декларування за інформацією від дружини ОСОБА_9 стосовно її готівкових коштів станом на кінець 2023 року, а саме, що матір дружини - ОСОБА_3 , яка померла у 2022 році, надала дружині суму коштів, яка накопичувалась все життя її сім`єю. А відтак, на момент заповнення декларації за 2023 рік було зазначено всю відому інформацію про доходи членів сім`ї (дружини), проте з приводу джерел походження коштів, а також підтвердних документів - відсутня інформація. В свою чергу, дружина ОСОБА_7 надала пояснення, що кошти, які зазначені у декларації її чоловіка за 2023 рік в розділі 12 «Грошові активи» надала їй мати, які вона накопичувала усе життя у т.ч. сім`єю (сім`єю померлої). Будь-яка інша інформація про походження коштів відсутня. В подальшому, на лист уповноваженої особи Національного агентства № 41-01/23625-25 від 19.03.2025 року щодо підтвердження походження спірних грошових коштів, листом від 31.03.2025 року ОСОБА_7 додатково повідомила та наголосила, що її мати - ОСОБА_3 ще до шлюбу з ОСОБА_1 надала їй кошти, які накопичувала за все життя у т.ч. сім`єю. ОСОБА_3 померла у 2022 році, інформацію про ці кошти дізнатись у померлої не має змоги. При цьому, зазначила, що ніякого відношення до зазначених коштів ОСОБА_1 не має, оскільки виходячи з положень Сімейного кодексу України все майно набуте ОСОБА_9 до вересня 2023 року є її особистим майном.

Щодо здійснення вказаного листування між Позивачем та його дружиною з питань надання пояснень з означено питання, то в ході розгляду справи відповідач не заперечував, оскільки вказані листи наявні в матеріалах повної перевірки декларації позивача.

Крім того, з описової частини підпункту 5.1. пункту 3.1. «Результати повної перевірки декларації щодо з`ясування достовірності задекларованих відомостей» Довідки вбачається, що у розділі 12 «Грошові активи» декларації» суб`єкт декларування зазначив відомості, які не відповідають дійсності на загальну суму 11 128 984,21 грн., а саме про грошові активи члена сім`ї (дружини) у вигляді готівкових коштів у розмірі 293 000,00 дол. США, які у своїх поясненнях суб`єкт декларування повідомив, що відомості щодо грошових активів члена сім`ї (дружини) він вносив з її слів. Вказані грошові заощадження були накопичені дружиною до шлюбу із суб`єктом декларування, який вони уклали 23.09.2023 р. Наразі дружина суб`єкта декларування інформувала, що її офіційний дохід протягом 2020-2023 р.р. становив 500 779,01 грн, що підтверджується відомостями ДРФО, також вона ще до шлюбу із суб`єктом декларування заощаджувала кошти, подаровані їй родичами на свята, дні народження тощо. Крім того, вона повідомила, що отримала від матері, яка померла у 2022 році, суму коштів, які протягом життя були накопичені всією сім`єю, інформація про походження цих коштів у неї відсутня»

Разом з тим, у вказаному підпункті 5.1. Довідки щодо можливості здійснити заощадження членом сім`ї (дружиною) станом на 31.12.2023 готівкових коштів у розмірі 293 000 дол. США, зокрема за рахунок отримання від матері накопичених грошових коштів Національне агентство дійшло висновку щодо ознак сумніву у достовірності наданої суб`єктом декларування такої інформації, обґрунтовуючи тим, що у Національного агентства відсутня інформація та підтвердні документи щодо фінансової спроможності відносно мати дружини суб`єкта декларування - ОСОБА_3 здійснити грошові заощадження.

Надаючи правову оцінку вказаному висновку відповідача, суд враховує наступне.

Як зазначалось вище, недостовірні відомості у декларації - відомості, зазначені у декларації відповідно до ст. 46 Закону, які відрізняються від відомостей, що містяться у правовстановлюючих документах, судових рішеннях, які набрали законної сили, реєстрах, банках даних, інших інформаційно-комунікаційних та довідкових системах, у тому числі тих, що містять інформацію з обмеженим доступом, держателем (адміністратором) яких є державні органи, органи місцевого самоврядування, відкритих базах даних, реєстрах іноземних держав, інших джерелах інформації, на суму, що перевищує 100 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, встановлених на дату подання декларації, та/або відомості, які не дають змоги ідентифікувати члена сім`ї суб`єкта декларування чи об`єкт декларування. (абз. 6 п. 2 розділу І Порядку № 26/21)

Відповідно до п. 3 розділу V Порядку № 26/21 Національне агентство під час проведення повної перевірки здійснює перевірку відомостей, які зазначені або повинні бути зазначені в декларації відповідно до ст. 46 Закону, з урахуванням складових предмета повної перевірки, що визначені в п. 1 розділу III цього Порядку.

Перелік джерел інформації, які Національне агентство використовує підчас повної перевірки декларації, визначено у п. 5 розділу V Порядку № 26/21.

Як встановлено судом, то у пункті 2.3. оскаржуваної Довідки наведено перелік джерел, які використовувало під час здійснення повної перевірки декларації Національне агентство.

Так, у вказаному підпункті 5.1. Довідки Національним агентством відносно мати дружини суб`єкта декларування - ОСОБА_3 було встановлено наступне,

- відповідно до інформації Державної податкової служби України (далі - ДПС) та Пенсійного фонду України (далі - ПФУ) ОСОБА_3 (РНОКПП НОМЕР_6 ) за період з 1998 по 2022 роки отримала доходи: 2 281,95 грн (за вирахуванням сплачених податків у розмірі 385,76 грн) - у вигляді заробітної плати від ТОВ «Дистриб`юторська компанія Європродукт» (); 1 000,00 грн - у вигляді соціальної допомоги від Комунальної установи «Територіальний центр соціального обслуговування Пересипського р-ну м. Одеси»; 181,68 грн (за вирахуванням сплачених податків у розмірі 39,90 грн) - у вигляді додаткового блага від AT «Універсал Банк» (код ЄДРПОУ 2133352). За наявними станом на 10.02.2025 даними інформаційно-комунікаційних систем ДПС та ПФУ відсутні відомості щодо декларування офіційних доходів ОСОБА_3 та інші відомості про її трудову діяльність. Таким чином, за період 1998-2022 роки розмір офіційних доходів ОСОБА_3 становив 3 463,63 грн (2 281,95 грн + 1 000 грн + 181,68 грн).

- відповідно до відомостей ЄДРСР Суворовський районний суд м. Одеси у 2011 році розглядав цивільну справу за позовом публічного акціонерного товариства «Райффайзен Банк Аваль» в особі Одеської обласної дирекції товариства «Райффайзен Банк Аваль» () (далі - банк) до ОСОБА_3 про стягнення боргу за кредитом. Відповідно до описової частини судового рішення від 11.01.2012 по справі № 1527/2-5849/11 банк згідно з кредитним договором № 014/0014/74/69360 надав ОСОБА_3 кредиту розмірі 189 000 дол. США строком на 156 місяців по 22.01.2020 на споживчі цілі, а остання повинна була щомісячно повертати кредит із сплатою процентів, у розмірах і в строки, визначені фафіком платежів. Оскільки ОСОБА_3 не виконувала належним чином свої обов`язки за кредитним договором, то станом на 07.10.2011 утворилася заборгованість (з урахуванням штрафних санкцій, передбачених умовами кредитного договору) у розмірі 834 861,34 дол. США. Відповідно до резолютивної частини вказаного рішення постановлено позовну заяву банку задовольнити та стягнути з ОСОБА_2 на користь банку заборгованість за кредитним договором на загальну суму 6 656 099 грн (еквівалент 834 861,34 дол. США), судовий збір та витрати на інформаційно- технічне забезпечення розгляду справи.

- згідно з відомостями ДРРП 02.11.2017 на підставі постанови Другого Суворовського відділу державної виконавчої служби у місті Одеса від 30.10.2017 №53672810 було зареєстроване обтяження за реєстраційним номером 23156438 (спеціальний розділ) у виді арешту всього нерухомого майна, належного ОСОБА_3 (РНОКПП НОМЕР_6 ). Вказане виконавче провадження 26.12.2017 було закрите на підставі п. 2 ч. 1 ст. 37 Закону України «Про виконавче провадження» за відсутністю у боржника майна, на яке може бути звернено стягнення, а здійснені виконавцем відповідно до цього Закону заходи щодо розшуку такого майна виявилися безрезультатними.

- у період 2018-2022 роки ОСОБА_3 згідно з відомостями ДРФО, ДПС, ПФО, ЄДР не була зареєстрована як фізична особа-підприємець, не була акціонером у юридичних особах, не вела підприємницької та іншої трудової діяльності, не отримувала доходів з офіційних джерел.

- відповідно до відомостей ДРРП та ЄДРТЗ ОСОБА_3 у вказаний період не володіла нерухомим майном та транспортними засобами, відчуження яких могло би стати джерелом для отримання нею доходів.

З огляду на вказане, судом встановлено, що висновок Національного агентства про надання суб`єктом декларування недостовірної інформації у розділі 12 «Грошові активи» декларації щодо відомостей про грошові активи члена сім`ї (дружини) у вигляді готівкових коштів у розмірі 293 000 дол. США. фактично ґрунтується на відсутності у Національного агентства інформації та підтверджуваних документів щодо фінансової спроможності мати дружини суб`єкта декларування - ОСОБА_3 здійснити вказану суму грошових заощаджень за своє життя до 2022 року ( дата смерті ІНФОРМАЦІЯ_3 згідно витягу із реєстру актів про смерть).

Поряд із тим, суд зазначає, що доводи НАЗК про неможливість накопичення матір`ю дружини суб`єкта декларування - ОСОБА_3 , готівкових коштів у розмірі 293 000 дол. США., які за життя ( до смерті ІНФОРМАЦІЯ_3 ) надала дружині суб`єкта декларування, та в подальшому в 2023 році були задекларовані позивачем зі слів дружини, суд вважає необґрунтованими, оскільки обов`язок документально підтверджувати походження коштів законом не передбачено для періоду до набуття статусу декларанта.

Суд не досліджує питання джерел погодження коштів члена сім`ї суб`єкта декларування. Вказане повноваження є компетенцією відповідача, який обмежився лише зазначити що у нього є сумніви, що не відповідає принципові правової визначеності та законності.

Суд також вважає за необхідним вказати, що всі сумніви мають тлумачитися на користь особи та з тим, що немає іншого джерела інформації з якого суб`єкт декларування міг встановити наявність/відсутність у особи з якою він спільно проживає грошових коштів, окрім інформації, яку надає безпосередньо саме цей член сім`ї.

Таким чином, суд приходить до висновку про безпідставність висновків Національного агентства в частині порушення позивачем п. 8 ч. 1 ст. 46 Закону України «Про запобігання корупції» зазначивши в розділі 12 «Грошові активи» декларації щорічній декларації за 2023 рік (виправлена) відомості про грошові активи члена сім`ї (дружини) у вигляді готівкових коштів у розмірі 293 000 дол. США., у зв`язку з чим, висновки встановлені Національним агентством у п.п. 5.1 розділу 3.1 «Описової частини» Довідки № 257/25 від 11.04.2025 р. підлягають скасуванню.

При цьому, суд зауважує, що в межах даної справи суд не констатує факт правильного або неправильного заповнення суб`єктом декларування декларації, а лише надає оцінку діям НАЗК на предмет їх правомірності під час проведення повної перевірки декларації.

Зазначене узгоджується з висновками Верховного Суду, викладеними у постанові від 26.09.2023 у справі №460/238/22.

Відповідно до частини першої статті 5 КАС України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси.

Згідно з частиною другою статті 73 Кодексу адміністративного судочинства України предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Суд звертає увагу, оскільки інші виявлені у спірних довідках порушення не були підставами заявленого позову, а відсутність обґрунтованих заперечень з боку позивача свідчить про об`єктивну наявність зазначених порушень у поданих ним документах, то суд дійшов висновку про відмову у задоволені позову у цій частині.

Згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини, зокрема у рішенні у справі "Серявін та інші проти України" від 10 лютого 2010 року, заява 4909/04, відображено принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" від 9 грудня 1994 року, серія A, № 303-A, п.29).

Відповідно до частин першої, другої статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Суд, відповідно до статті 90 КАС України, оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Перевіривши юридичну та фактичну обґрунтованість доводів сторін, оцінивши докази суб`єктів владних повноважень на підтвердження правомірності своїх рішень, суд доходить висновку, що з наведених у позовній заяві мотивів і підстав, позовні вимоги підлягають частковому задоволенню.

VII. Розподіл судових витрат.

Частиною третьою статті 139 КАС України передбачено, що при частковому задоволенні позову судові витрати покладаються на обидві сторони пропорційно до розміру задоволених позовних вимог. При цьому суд не включає до складу судових витрат, які підлягають розподілу між сторонами, витрати суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката та сплату судового збору (частина третя статті 139 КАС України).

Як вбачається з матеріалів справи, при звернення до суду позивачем сплачено судовий збір у сумі 1211,20 грн., що підтверджується платіжним документом від 24.04.2025 р.

Оскільки предметом позову є одна вимога немайнового характеру, яка хоч і задоволена частково, але розмір компенсації за сплачений судовий збір суд визначає, виходячи з кількості (а не з розміру) задоволених/незадоволених позовних вимог.

Такий механізм розподілу витрат зі сплати судового збору застосовано Верховним Судом у рішенні від 16.06.2020 у справі №620/1116/20.

З огляду на викладене, сплачений позивачем судовий збір у 1211,20 грн. підлягає стягненню на його користь за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.

Керуючись статтями 9, 14, 73-78, 90, 143, 242-246, 250, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

вирішив:

Позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_7 ) до Національного агентства з питань запобігання корупції (бульвар Миколи Міхновського, буд. 28, м.Київ, 01103, ) про визнання протиправною та скасування довідки задовольнити частково.

Визнати протиправним та скасувати п.п. 5.1 розділу 3.1 «Описової частини» Довідки № 257/25 від 11.04.2025 р. про результати проведення повної перевірки декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, щорічної за 2023 рік (виправленої), поданої ОСОБА_1 , начальником 6-го відділу (сервісної служби) управління протидії кіберзлочинам в Одеській області.

В задоволенні іншої частини позовних вимог відмовити..

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Національного агентства з питань запобігання корупції на користь ОСОБА_1 судові витрати зі сплати судового збору у розмірі 1 211,20 гривень (одна тисяча двісті одинадцять гривень 20 копійки) .

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до П`ятого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги в 30-денний строк з дня складання повного судового рішення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками, якщо вона не була подана у встановлений строк. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після закінчення апеляційного розгляду справи.

Повний текст рішення підписано суддею 16 лютого 2026 року.

Суддя В.А. Дубровна