Справа № 160/8299/24
Суддя: Ніколайчук Світлана Василівна
Дата ухвалення: 2026-02-17 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
17 лютого 2026 рокуСправа №160/8299/24
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі
головуючого судді Ніколайчук С.В.
01 квітня 2024 року ОСОБА_1 звернулась до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовною заявою, в якій просить:
- визнати протиправним та скасувати п. 1 наказу Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 13.02.2024 року за №290к в частині майора поліції ОСОБА_1 ;
- поновити майора поліції ОСОБА_1 (0049604) на посаді начальника режимно-секретного сектору управління міграційної поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області з 14.02.2024 року;
Позовні вимоги позивач обґрунтувала тим, що вона майже двадцяти п`яти річний період служби, займала різні посади та отримувала спеціальні звання в органах внутрішніх справ України та Національної поліції України, в тому числі з 05.05.2021 року до моменту звільнення на посаді начальника режимно-секретного сектору управління міграційної поліції ГУНП в Дніпропетровській області на підставі наказу ГУНП Дніпропетровської області №188 о/с від 05.05.2021 року, у спеціальному званні майор поліції.
Наказом Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області № 290к від 13.02.2024 року притягнуто до дисциплінарної відповідальності начальника режимно-секретного сектору управління міграційної поліції Головного управління національної поліції ОСОБА_1 .
Позивач вказує, що не вбачає, обґрунтованих відомостей щодо наявності причинного зв`язку між неправомірними діями саме позивача та їх наслідками, зокрема чи наявний в діях позивача склад дисциплінарного проступку, його наслідки (тяжкість), що настали у зв`язку з цим, наявності вини позивача та ступень її тяжкість.
При проведенні службового розслідування відповідач допустив фундаментальні порушення порядку проведення службового розслідування, яке провів неповно та упереджено, що стали підставою для звільнення позивача з посади та для прийняття оскаржуваного наказу.
На думку позивача, оскаржуваний наказ від 13.02.2024 року за №290к є протиправним та підлягає скасуванню, у зв`язку з чим позивач звернувся до суду з даним позовом та просить позовні вимоги задовольнити в повному обсязі.
Ухвалою від 03 квітня 2024 року суд відкрив провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін та проведення судового засідання, за наявними у справі матеріалами.
19.04.2024 року на адресу суду від відповідача надійшло клопотання про зупинення провадження у справі до набрання законної сили у справі № 160/7642/24 (суддя - Коренев А.О.)
Ухвалою від 14 червня 2024 року суд клопотання представника відповідача про зупинення провадження у справі № 160/8299/24 задовольнив та зупинив провадження в адміністративній справі № 160/8299/24, оскільки суд зробив висновок, що позовні вимоги у справі № 160/8299/24 напряму залежать від рішення у справі № 160/7642/24.
Ухвалою від 22.10.2024 року Касаційний адміністративний суд Верховного Суду відмовив у відкритті касаційного провадження, відтак постанова Третього апеляційного адміністративного суду від 15 серпня 2024 року була залишена без змін та набрала законної сили 15 серпня 2024 року.
Відповідач не скористався правом на надання відзиву.
Згідно з ч. ч. 5, 8 ст. 262 Кодексу адміністративного судочинства України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. При розгляді справи за правилами спрощеного позовного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи.
Справа розглядається судом в порядку спрощеного провадження за приписами статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами. При розгляді справи за правилами спрощеного позовного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи.
Суд, дослідивши матеріали справи, з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов та відзив, оцінивши докази, які мають значення для розгляду і вирішення позову по суті, проаналізувавши застосування норм матеріального та процесуального права, встановив таке.
ОСОБА_1 з 07 листопада 2015 року прийнята на службу до Національної поліції України на підставі наказу ГУНП в Дніпропетровській області №1 о/с від 07.11.2015 року.
З 05 травня 2021 року перебувала на посаді начальника режимно-секретного сектору управління міграційної поліції ГУНП в Дніпропетровській області на підставі наказу ГУНП Дніпропетровської області №188 о/с від 05.05.2021 року, у спеціальному званні майор поліції.
Наказом Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 19 грудня 2023 року № 2545 «Про організацію проведення службового розслідування», призначено службове розслідування за відомостями, викладеними у рапорті начальника УМП ГУНП полковника поліції Янковського Р.К. (від 08.12.2023 № 4/5-2190) щодо конфліктної ситуації, що мала місце 29.11.2023 між працівниками зазначеного управління поліції, а саме начальником режимно-секретного сектору майором поліції ОСОБА_1 та документознавцем 1-ої категорії ОСОБА_2 .
Наказом Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 28 грудня 2023 року № 2611 на час проведення вищевказаного службового розслідування з 28 грудня 2023 року відсторонено від виконання службових обов`язків майора поліції ОСОБА_1 за посадою начальника режимно-секретного сектору УМП ГУНП.
За результатами службового розслідування 15 січня 2024 року було складено Висновок, про результати службового розслідування за відомостями, викладеними у рапорті начальника УМП ГУНП полковника поліції ОСОБА_3 (від 08.12.2023 № 4/5-2190) щодо конфліктної ситуації, що мала місце 29.11.2023 між працівниками зазначеного управління поліції, а саме начальником режимно-секретного сектору майором поліції ОСОБА_1 та документознавцем 1-ої категорії ОСОБА_2 , який затверджений начальником Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області.
Висновком службового розслідування встановлено, що 12 грудня 2023 року до управління головної інспекції ГУНП за вх. № 2404 надійшов рапорт (вих. від 08.12.2023 № 4/5-2190) начальника управління міграційної поліції ГУНП полковника поліції ОСОБА_3 , про те, що 29.11.2023р. у ввіреному йому підрозділі поліції відбувся конфлікт між начальником режимно-секретного сектору УМП ГУНП майором поліції ОСОБА_1 та документознавцем 1-ої категорії УМП ГУНП ОСОБА_2 , які цього ж дня, у письмовій формі, звернулись до керівництва зазначеного управління поліції, з проханням вжити відповідних заходів реагування, вказавши протилежні за змістом обставини події.
Дисциплінарна комісія проаналізувавши та оцінивши наявні матеріали службового розслідування, прийшла до висновку, що конфлікт в УМП ГУНП, який мав місце 29 листопада 2023 року, виник через передчасні, імпульсивні та не тактовні дії майора поліції ОСОБА_1 , в результаті чого його учасники зазнали негативних наслідків, з урахуванням встановлених обставин, з метою забезпечення сприятливого стану морально-психологічного клімату в управлінні, попередження і аналогічних подій у подальшому, недопущення дисгармонії робочої атмосфери уникнення цькувань, напружених відносин та порушень службової дисципліни в управлінні, запропоновано, зокрема, за порушення службової дисципліни, недотримання вимог пунктів 1, 2, 3 частини 1 статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», пунктів 1, 3, 5, 7, 11 частини 3 статті 1, пунктів 2, 6 частини 1 статті 3 Дисциплінарного статуту Національної поліції України та абзаців 2, 3, 7, 8, 9, 11 пункту 1 розділу ІІ Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 № 1179, Присяги працівника поліції, що виразилось у вчиненні передчасних, імпульсивних та нетактовних дій, в результаті чого 29.11.2023 виник конфлікт з негативними наслідками для його учасників, не контролюванні своєї поведінки, почуттів та емоцій, не дотриманні норм ділового мовлення, використання ненормативної лексики, вчинені дій, спрямованих на приниження честі та гідності підлеглої працівниці, створенні атмосфери, яка змушує її недооцінювати свою професійну придатність, у тому числі з метою зміни нею місця служби, наданні негативного прикладу в дотриманні професійно-етичних вимог, основних принципів професійної діяльності та правил поведінки поліцейських, а також не інформуванні керівництва управління міграційної поліції ГУНП про обставини, які ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, а саме щодо свого перебування на лікарняному, тобто вчиненні в умовах воєнного стану дій, які не сумісні з вимогами, що пред`являються до професійних та моральних якостей поліцейського, враховуючи характер проступку, застосувати до начальника режимно-секретного сектору управління міграційної поліції ГУНП майора поліції, ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у виді звільнення з посади.
Згідно з п. 1-3 наказу Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 15 січня 2024 року № 70к, за порушення службової дисципліни, недотримання вимог пунктів 1, 2, 3 частини 1 статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», пунктів 1, 3, 5, 7, 11 частини 3 статті 1, пунктів 2, 6 частини 1 статті 3 Дисциплінарного статуту Національної поліції України та абзаців 2, 3, 7, 8, 9, 11 пункту 1 розділу ІІ Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 № 1179, Присяги працівника поліції, що виразилось у вчиненні передчасних, імпульсивних та нетактовних дій, в результаті чого 29.11.2023 виник конфлікт з негативними наслідками для його учасників, не контролюванні своєї поведінки, почуттів та емоцій, не дотриманні норм ділового мовлення, використання ненормативної лексики, вчинені дій, спрямованих на приниження честі та гідності підлеглої працівниці, створенні атмосфери, яка змушує її недооцінювати свою професійну придатність, у тому числі з метою зміни нею місця служби, наданні негативного прикладу в дотриманні професійно-етичних вимог, основних принципів професійної діяльності та правил поведінки поліцейських, а також не інформуванні керівництва управління міграційної поліції ГУНП про обставини, які ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, а саме щодо свого перебування на лікарняному, тобто вчиненні в умовах воєнного стану дій, які не сумісні з вимогами, що пред`являються до професійних та моральних якостей поліцейського, враховуючи характер проступку, застосувано до начальника режимно-секретного сектору управління міграційної поліції ГУНП майора поліції ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у виді звільнення з посади. Допущено до виконання службових обов`язків майора поліції ОСОБА_1 за посадою начальника режимно-секретного сектору управління міграційної поліції ГУПН. Начальнику УКЗ ГУНП (або особі на яку покладено виконання обов`язків) під час виконання дисциплінарного стягнення, застосованого до майора поліції ОСОБА_1 , відповідно до статті 22 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, урахувати рекомендації відділу психологічного забезпечення УКЗ ГУНП.
Наказ Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 15 січня 2024 року № 70к був предметом розгляду у справі № 160/7624/24.
Постановою Третього апеляційного адміністративного суду від 15 серпня 2024 року № 160/7624/24 рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 29 травня 2024 року та додаткове рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 13 серпня 2024 року у справі №160/7642/24 скасовано та прийнято нову постанову, якою у задоволені позову відмовлено повністю.
Ухвалою від 22.10.2024 року Касаційний адміністративний суд Верховного Суду відмовив у відкритті касаційного провадження, відтак постанова Третього апеляційного адміністративного суду від 15 серпня 2024 року залишена без змін та набрала законної сили 15 серпня 2024 року.
Наказом Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області № 290 к від 13.02.2024 року про притягнення до дисциплінарної відповідальності начальника режимно-секретного сектору управління міграційної поліції ГУНП майора поліції ОСОБА_1 у п. 1 було вирішено: «... за порушення службової дисципліни, недотримання вимог пунктів 1, 2 частини 1 статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», пункту 101 Тимчасової інструкції про порядок ведення обліку, зберігання, використання і знищення документів та інших матеріальних носіїв інформації, що містять службову інформацію, яку затверджено постановою Кабінету Міністрів України від 19 жовтня 2016 року N»736 (зі змінами) та посадових обов`язків начальника режимно-секретного сектору УМП ГУНП від 05.05.2021 №4/5-172дск, що виразилось у невиконанні вимог поводження з документами, що містять службову інформацію, а саме неналежному забезпеченні зберігання матеріального носія інформації, підлягає притягненню до дисциплінарної відповідальності начальник режимно-секретного сектору УМП ГУНП в Дніпропетровській області майор поліції ОСОБА_1 (00419604), однак, ураховуючи застосоване до неї наказом ГУНП в Дніпропетровській області від 15.01.2024 №70к дисциплінарне стягнення у виді звільнення з посади, обмежитись раніше накладеним стягненням ...».
Наказ Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області № 290к від 13.02.2024 року про притягнення до дисциплінарної відповідальності начальника режимно-секретного сектору управління міграційної поліції ГУНП майора поліції ОСОБА_1 є предметом розгляду у цій справі.
Позивач вважає, що оскаржуваний наказ Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області № 290к від 13.02.2024 року про притягнення до дисциплінарної відповідальності порушує її права, тому звернулась до суду з цим позовом.
Надаючи правову оцінку встановленим обставинам справи, доводам позивача, викладеним в позовній заяві, викладеним в відзиві на позов, суд врахував такі норми чинного законодавства, які діяли на момент виникнення спірних правовідносин.
Враховуючи вимоги частини 2 статті 19 Конституції України та частини 2 статті 2 КАС України, законодавцем визначено критерії для оцінювання рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень, які одночасно є принципами адміністративної процедури, що вироблені у практиці європейських країн.
Наведена норма означає, що суб`єкт владних повноважень зобов`язаний діяти лише на виконання закону, за умов і обставин, визначених ним, вчиняти дії, не виходячи за межі прав та обов`язків, дотримуватися встановленої законом процедури, обирати лише встановлені законодавством України способи правомірної поведінки під час реалізації своїх владних повноважень.
Так правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначено Законом України «Про Національну поліцію» від 02.07.2015 № 580-VIII, в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин, (далі - Закон № 580-VIII), відповідно до частини 1 статті 59 якого служба в поліції є державною службою особливого характеру, яка є професійною діяльністю поліцейських з виконання покладених на поліцію повноважень.
Частиною 1 статті 18 Закону № 580-VIII встановлено, що поліцейський зобов`язаний, зокрема неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського, професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва.
Зобов`язання дотримуватися Конституції та законів України, втілювати їх у життя та сумлінно виконувати свої службові обов`язки закріплено і у тексті Присяги на вірність Українському народові, яку складає особа, яка вступає на службу в поліції (стаття 64 Закону № 580-VIII).
Згідно із статтею 19 Закону № 580-VIII, у разі вчинення протиправних діянь, поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову, матеріальну та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону. Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.
Відповідно до пункту 6 частини 1 статті 77 Закону № 580-VIII поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.
Законом України від 15.03.2018 № 2337-VIII затверджено Дисциплінарний статут Національної поліції України (далі - Дисциплінарний статут), відповідно до статті 1 якого службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.
Службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу.
Службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України «Про Національну поліцію», зобов`язує поліцейського, зокрема бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону.
Таким чином, службова дисципліна полягає у виконанні (дотриманні) законних і підзаконних актів із питань службової діяльності, бездоганному і неухильному додержанні порядку і правил, що такими нормативно-правовими актами передбачені.
Відповідно до статті 11 Дисциплінарного статуту за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.
Дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції (стаття 12 Дисциплінарного статуту).
Статтею 13 Дисциплінарного статуту встановлено, що дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.
Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.
До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.
Відповідно до положень статті 14 Дисциплінарного статуту з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків проводиться службове розслідування.
Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.
Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, медіа (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.
Службове розслідування проводиться на засадах неупередженості та рівності всіх поліцейських перед законом незалежно від займаної посади, спеціального звання, наявних у них державних нагород та заслуг перед державою.
Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України.
Проведення службових розслідувань за фактом порушення поліцейським службової дисципліни здійснюють дисциплінарні комісії (частина 1 статті 15 Дисциплінарного статуту).
Згідно з пунктом 4 розділу V Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 № 893 (далі Порядок № 893), службове розслідування має встановити: наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування; наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій; ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок; обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього; відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; вид і розмір заподіяної шкоди; причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.
З матеріалів службового розслідування видно, що за результатами службового розслідування 15 січня 2024 року складено висновок про результати службового розслідування за відомостями, викладеними у рапорті начальника УМП ГУНП полковника поліції Янковського Р.К. (від 08.12.2023 № 4/5-2190) щодо конфліктної ситуації, що мала місце 29.11.2023 між працівниками зазначеного управління поліції, а саме: начальником режимно-секретного сектору майором поліції ОСОБА_1 та документознавцем 1-ої категорії ОСОБА_2 , який затверджений начальником Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області.
Висновком службового розслідування встановлено, що 12 грудня 2023 року до управління головної інспекції ГУНП за вх. № 2404 надійшов рапорт (вих. від 08.12.2023 № 4/5-2190) начальника управління міграційної поліції ГУНП полковника поліції ОСОБА_3 , про те, що 29.11.2023р. у ввіреному йому підрозділі поліції відбувся конфлікт між начальником режимно-секретного сектору УМП ГУНП майором поліції ОСОБА_1 та документознавцем 1-ої категорії УМП ГУНП ОСОБА_2 , які цього ж дня, у письмовій формі, звернулись до керівництва зазначеного управління поліції, з проханням вжити відповідних заходів реагування.
Дисциплінарна комісія проаналізувавши та оцінивши наявні матеріали службового розслідування, прийшла до висновку, що конфлікт в УМП ГУНП, який мав місце 29 листопада 2023 року, виник через передчасні, імпульсивні та не тактовні дії майора поліції ОСОБА_1 , в результаті чого його учасники зазнали негативних наслідків, з урахуванням встановлених обставин, з метою забезпечення сприятливого стану морально-психологічного клімату в управлінні, попередження і аналогічних подій у подальшому, недопущення дисгармонії робочої атмосфери уникнення цькувань, напружених відносин та порушень службової дисципліни в управлінні, запропоновано, зокрема, за порушення службової дисципліни, недотримання вимог пунктів 1, 2, 3 частини 1 статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», пунктів 1, 3, 5, 7, 11 частини 3 статті 1, пунктів 2, 6 частини 1 статті 3 Дисциплінарного статуту Національної поліції України та абзаців 2, 3, 7, 8, 9, 11 пункту 1 розділу ІІ Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 № 1179, Присяги працівника поліції, що виразилось у вчиненні передчасних, імпульсивних та нетактовних дій, в результаті чого 29.11.2023 виник конфлікт з негативними наслідками для його учасників, не контролюванні своєї поведінки, почуттів та емоцій, не дотриманні норм ділового мовлення, використання ненормативної лексики, вчинені дій, спрямованих на приниження честі та гідності підлеглої працівниці, створенні атмосфери, яка змушує її недооцінювати свою професійну придатність, у тому числі з метою зміни нею місця служби, наданні негативного прикладу в дотриманні професійно-етичних вимог, основних принципів професійної діяльності та правил поведінки поліцейських, а також не інформуванні керівництва управління міграційної поліції ГУНП про обставини, які ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, а саме щодо свого перебування на лікарняному, тобто вчиненні в умовах воєнного стану дій, які не сумісні з вимогами, що пред`являються до професійних та моральних якостей поліцейського, враховуючи характер проступку, застосувати до начальника режимно-секретного сектору управління міграційної поліції ГУНП майора поліції, ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у виді звільнення з посади.
Отже опитавши безпосередніх свідків «конфлікту» та правильно встановивши наявність обставин, що характеризують позивача та його професійну діяльність, відповідач у висновку службового розслідування зробив висновок про застосування до позивача дисциплінарного стягнення у виді звільнення з посади.
Наказ Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 15 січня 2024 року № 70к був предметом розгляду у справі № 160/7624/24, який постановою Третього апеляційного адміністративного суду від 15 серпня 2024 року № 160/7624/24 у задоволені позовних вимог ОСОБА_1 відмовлено повністю.
Постанова Третього апеляційного адміністративного суду від 15 серпня 2024 року набрала законної сили 15 серпня 2024 року.

Обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, стосовно якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом (ч. 4 ст. 78 Кодексу адміністративного судочинства України).

Суд вважає безпідставними доводи позивача, в обґрунтування своєї позиції щодо неправильності службового розслідування, оскільки позивач у рамках службового розслідування надала пояснення, зауважень або заперечень позивач щодо процедури проведення службового розслідування та його обсягу не заявляла. Крім того, будь-яких клопотань до відповідача зі сторони позивача про додаткове опитування осіб або врахування обставин, що пом`якшують відповідальність позивача або інших обставин, що мають значення при проведенні службового розслідування, позивач також не заявляла.

Під час розгляду цієї справи підстав ставити під сумнів встановлені дисциплінарною комісією обставини «конфлікту» в УМП ГУНП, який мав місце 29 листопада 2023 року у суду немає. Докази протилежного у суду відсутні.

Позивач не була обмежена у можливості написання письмових пояснень та/або рапортів дисциплінарній комісії. Таким своїм правом позивач не скористалась і не повідомила дисциплінарній комісії жодних обставин, які стосувалися події, відносно яких проводилось службове розслідування.

Слід відзначити, що про жодні такі обставини, які б могли вплинути на висновки дисциплінарної комісії, та/або спростувати її твердження про наявність в діях ОСОБА_1 складу дисциплінарного проступку, позивач не повідомила і суду.

Підсумовуючи усе викладене вище суд констатує, що дисциплінарною комісією зроблено цілком обґрунтовані висновки про те, що в діях ОСОБА_1 вбачається порушення службової дисципліни, недотримання вимог пунктів 1, 2 частини статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», пункту 101 Тимчасової інструкції про порядок ведення обліку, зберігання, використання і знищення документів та інших матеріальних носіїв інформації , що містять службову інформацію, яку затверджено постановою Кабінету Міністрів України від 19.10.2016 року № 736 (зі змінами) та посадових обов`язків начальника режимно-секретного сектору УМП ГУНП від 05.05.2021 № 4/5-172 дск, що виразилась у невиконанні вимог поводження з документами, що містять службову інформацію, а саме: неналежному забезпеченні зберігання матеріального носія інформації.

Суд не приймає до уваги твердження позивача про упередження ставлення до неї її керівника та те, що вона «вибрана об`єктом цькування (булінгу)» на основі гендерної приналежності, оскільки останні не знайшли свого підтвердження під час розгляду справи.

В той же час, суду не надано жодного доказу, який би свідчив на користь того, що при обранні виду дисциплінарного стягнення відповідачем не були враховані характер проступку та/або його наслідки, а також особа позивача, його характеристика, ступінь вини, та інші обставини, які що впливають на обрання виду дисциплінарного стягнення.

Таким чином, суд робить висновок, що оскаржуваний наказ Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 13.02.2024 року за № 290к в частині майора поліції ОСОБА_1 прийнято обґрунтовано, з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття таких рішень.

Оскаржуваний наказ від 13.02.2024 року за № 290к в частині майора поліції ОСОБА_1 в повній мірі відповідають визначеним у частині другій статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України критеріям, а відтак суд не має правових підстав для його скасування.

Як наслідок, відсутні підстави і для задоволення інших позовних вимог в частині поновлення позивача на посаді та стягнення середнього заробітку, оскільки такі позовні вимоги є похідними від вимоги щодо скасування наказу який оскаржується позивачем.

Відповідно до ч. 1 ст. 73 Кодексу адміністративного судочинства України належними є докази, які містять інформацію щодо предмету доказування. Згідно ч. 2 ст. 73 Кодексу адміністративного судочинства України, предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Частиною 1 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

З урахуванням вище викладеного суд зробив висновок, що мають значення для справи, висновки, а тому позовні вимоги ОСОБА_1 є необґрунтованими та задоволенню не підлягають.

Згідно до ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства України в разі відмови в задоволенні позову судові витрати не присуджуються на користь сторони за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень.

Керуючись ст. 139, 242, 246, 250, 251, 255, 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ВИРІШИВ:

У задоволенні позовної заяви ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області (вул. Троїцька, буд. 20-а, м. Дніпро, 49101, ) про визнання протиправним та скасування наказу - відмовити.

Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя С.В. Ніколайчук