Справа № 160/34890/25
Суддя: Боженко Наталія Василівна
Дата ухвалення: 2026-02-12 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
08 грудня 2025 року до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 (далі - позивач) до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Дніпропетровської області (далі - відповідач), в якій позивач просить:
- визнати протиправним та скасувати рішення дисциплінарної палати КДКА № 6/ДПР-25 від 10.10.2025 року про застосування до мене, адвоката ОСОБА_1 , дисциплінарного стягнення у вигляді зупинення права на заняття адвокатською діяльністю строком на один рік.
Позовна заява обґрунтована посиланнями на протиправність рішення відповідача, який є предметом оскарження. Позивач зазначає, що розгляд відбувся без моєї участі, в порушення мого права бути повідомленою про час розгляду справи, надати свої докази, пояснення та інше. Тому оскаржуване рішення дисциплінарної палати КДКА № 6/ДПР-25 від 10.10.2025 року про застосування до мене дисциплінарного стягнення у вигляді зупинення права на заняття адвокатською діяльністю строком на один рік вважаю незаконним та необґрунтованим. Не пересвідчившись щодо отримання повідомлення відповідач склав довідку та порушив дисциплінарне провадження, хоча п.26 Положення 120 встановлює, що справа розглядається за наявними в ній матеріалами тільки в разі ненадання адвокатом пояснення по суті порушених питань на запит члена дисциплінарної палати, який проводить перевірку, в межах визначеного строку. Дане порушення потягнуло неможливість застосування мною прав та норм законодавства щодо відводів, а також самовідводів членів дисциплінарної палати встановлених п. 7.5 Регламенту КДКА Регіону, що може бути заявлено до початку розгляду скарги. Наявність вищевказаної інформації свідчить про можливі мотиви обґрунтованих сумнівів у неупередженості або зацікавленості у результатах розгляду членів дисциплінарної палати, а у відповідності до п. 7.7. Регламенту КДКА регіону розгляд питання, справи, віднесених до порядку денного засідання КДКА (палати), може бути відкладений або зупинений у випадках, зокрема: відсутності кворуму після задоволення відводу (самовідводу) члена (членів) комісії. Крім того, відповідачем до мене застосовано занадто суворий вид дисциплінарної відповідальності без врахування моїх пояснень з приводу викладених у скарзі обставин. Вище вказані порушення свідчать про проведення перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката необ"єктивно, з недотриманням прав та моїх інтересів як адвоката в частині надання пояснень, доказів на спростування вказаного у скарзі, що призвело на позбавлення можливості подати відвід або скористатися самовідводом членами дисциплінарної палати після надання мною пояснень та наявності об`єктивних даних, які свідчать про можливу упередженість чи зацікавленість члена комісії у вирішенні питання, включеного до порядку денного засідання.
05 січня 2026 року до Дніпропетровського окружного адміністративного суду від позивача надійшла відповідь на відзив, в якій позивач повторює доводи позовної заяви, а також вказує, що відповідач не надав належних та допустимих доказів на підтвердження правомірності спірного рішення та стверджуваних відповідачем обставин.
Згідно положень ст. 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд розглянув справу у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) за наявними у ній матеріалами.
Дослідивши матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтуються вимоги позову, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступні обставини справи, які мають значення для вирішення цього спору.
Ухвалою Металургійного районного суду міста Кривого Року від 21.05.2025 року у справі №197/1057/20 постановлено, зокрема:
-порушити перед Кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури Дніпропетровської області питання про притягнення до відповідальності адвоката ОСОБА_1 ;
- копію ухвали направити до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Дніпропетровської області для виконання.
Згідно мотивувальної частини ухвали вона постановлена з огляду на систематичні неявки позивача як захисника у кримінальному провадженні в судові засідання, що вплинуло на хід судового розгляду.
20 червня 2025 року голова дисциплінарної палати доручив члену дисциплінарної палати провести перевірку відомостей, викладених у вищевказаній ухвалі, в порядку ч. 2 ст. 38 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» від 05.07.2021 року №5076-VI (далі - Закон №5076-VI).
23 липня 2025 року член дисциплінарної палати склав довідку за результатами перевірки ухвали Металургійного районного суду міста Кривого Року від 21.05.2025 року у справі №197/1057/20 щодо неналежної поведінки адвоката ОСОБА_1 , яка може мати наслідком її дисциплінарну відповідальність.
Згідно викладу довідки позивач здійснювала захист обвинуваченого в межах кримінального провадження. В судовому засіданні прокурор вважав неможливим проводити судове засідання у зв`язку з неявкою позивача і просив розглянути питання щодо звернення до КДКА у зв`язку з системними неявками позивача в судові засідання. Так, в період з 05.08.2024 року по 21.05.2025 року в справі призначено 8 судових засідань, в усі з яких позивач не з`явилась, лише в 3 випадках подано клопотання щодо відсутності захисника, однак без доказів на підтвердження дійсного існування відповідних обставин. Позивачу поставлено в провину порушення п. 2 ст. 47 Кримінального процесуального кодексу України з огляду на ненадання до суду доказів поважності причин її неявки в судові засідання. В таких діях член дисциплінарної палати вбачав ознаки дисциплінарного проступку. Також вказано про порушення правил адвокатської етики (ст. 42, 44 Правил адвокатської етики).
В довідці вказано, що позивач належним чином повідомлена про проведення перевірки, однак своїм правом на подання пояснень не скористалась, будь-які докази поважності причин неявки у судові засідання не надала.
Окремо вказано, що в профілі адвоката в Єдиному реєстрі адвокатів України встановлено відсутність адреси електронної пошти. В ході повідомлення позивача про початок перевірки ухвалу суду та повідомлення про проведення перевірки направлено на месенджер «WhatsApp», на що позивач проявила нестриману та некоректну поведінку, відмовившись надати адресу електронної пошти, а також висловивши члену дисциплінарної палати зауваження у підтримання агресії рф проти України та питанням «чи злякався чого?».
Рішенням відповідача від 24.07.2025 року №6/ДПП-25 порушено дисциплінарну справу відносно адвоката, провадження у справі зупинено для виклику зацікавлених осіб.

Супровідним листом від 28.07.2025 року №1325/2 позивачу направлено рішення відповідача від 24.07.2025 року, яке скероване рекомендованим листом від 26.08.2025 року №819.

Супровідним листом від 22.08.2025 року №1454/1 позивачу повідомлено про засідання відповідача для розгляду дисциплінарної справи щодо позивача, яке відбудеться 28.08.2025 року. Цей лист скеровано позивачу рекомендованим листом від 26.08.2025 року №835.

При цьому в матеріалах дисциплінарної справи наявний лист, направлений з електронної пошти позивача, яка вказана у позовній заяві. Лист направлено 28.08.2025 року о 09:24 год, згідно його викладу 27.08.2025 року позивач отримала відповідне повідомлення щодо розгляду дисциплінарної справи, однак не може прибути через перебування у м. Одесі. Матеріали, додані до ухвали суду від 21.05.2025 року, позивач не отримувала, в період з 04.07.2025 року по 11.07.2025 року перебувала у м. Берлін.

Супровідним листом від 06.10.2025 року №1490/3 позивачу направлено нове повідомлення про розгляд дисциплінарної справи - 10.10.2025 року о 12:00 год. Лист скеровано рекомендованим листом від 07.10.2025 року №138.

Рішенням відповідача від 10.10.2025 року №6/ДПР-25 вирішено притягнути позивача до дисциплінарної відповідальності за порушення вимог ст. 7, 42, 44 Правил адвокатської етики та застосувати дисциплінарне стягнення у вигляді зупинення права на заняття адвокатською діяльністю строком на один рік.

В обґрунтування рішення вказано, що позивач не з`явилась 8 разів поспіль у заздалегідь призначені судові засідання, будучи належним чином повідомленою про час та місце розгляду справи, й при цьому, або взагалі не повідомивши суд про причини своєї неявки, або повідомивши, та не надавши доказів поважності таких причин. Також такі дії адвоката ОСОБА_1. свідчать про неповагу до інших учасників справи, порушення їх процесуальних прав, зокрема адвоката Панченко М.І., який в суді підтримав клопотання прокурора та заявив, що вже пройшло 7 місяців з моменту звернення до суду з клопотанням про проведення судово-медичної експертизи, яке на даний час так і не розглянуто, у зв`язку з неявкою захисника ОСОБА_1. Вважав, що захисник ОСОБА_1. не з`являється в судові засідання для того, щоб не розглядати вказане клопотання.

Враховуючи обставини вчинення дисциплінарного проступку, яке полягає в систематичному порушенні правил адвокатської етики, його наслідки, особу адвоката ОСОБА_1., дисциплінарна палата КДКА Дніпропетровської області вважає за необхідне накласти на адвоката ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у вигляді зупинення права на заняття адвокатською діяльністю строком на один рік.

Вважаючи таке рішення відповідача протиправним, позивач звернулась до суду з цим позовом.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає наступне.

Згідно ст. 131-2 Конституції України для надання професійної правничої допомоги в Україні діє адвокатура.

Незалежність адвокатури гарантується.

Засади організації і діяльності адвокатури та здійснення адвокатської діяльності в Україні визначаються законом.

Відповідно до ч. 1-3 ст. 33 Закону №5076-VI адвоката може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності у порядку дисциплінарного провадження з підстав, передбачених цим Законом.

Дисциплінарне провадження - процедура розгляду письмової скарги, яка містить відомості про наявність у діях адвоката ознак дисциплінарного проступку.

Дисциплінарне провадження стосовно адвоката здійснюється кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури за адресою робочого місця адвоката, зазначеною в Єдиному реєстрі адвокатів України

Частинами 1-2 ст. 36 Закону №5076-VI встановлено, що право на звернення до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури із заявою (скаргою) щодо поведінки адвоката, яка може бути підставою для дисциплінарної відповідальності, має кожен, кому відомі факти такої поведінки.

Не допускається зловживання правом на звернення до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, у тому числі ініціювання питання про дисциплінарну відповідальність адвоката без достатніх підстав, і використання зазначеного права як засобу тиску на адвоката у зв`язку із здійсненням ним адвокатської діяльності.

Дисциплінарну справу стосовно адвоката не може бути порушено за заявою (скаргою), що не містить відомостей про наявність ознак дисциплінарного проступку адвоката, а також за анонімною заявою (скаргою).

За ч. 1 ст. 37 Закону №5076-VI дисциплінарне провадження складається з таких стадій:

1) проведення перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката;

2) порушення дисциплінарної справи;

3) розгляд дисциплінарної справи;

4) прийняття рішення у дисциплінарній справі.

Відповідно до ч. 1-3 ст. 38 Закону №5076-VI заява (скарга) щодо поведінки адвоката, яка може мати наслідком його дисциплінарну відповідальність, реєструється кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури та не пізніше трьох днів з дня її надходження передається до дисциплінарної палати.

Член дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури за дорученням голови палати проводить перевірку відомостей, викладених у заяві (скарзі), та звертається до адвоката для отримання письмового пояснення по суті порушених питань.

Під час проведення перевірки член дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури має право опитувати осіб, яким відомі обставини вчинення діяння, що має ознаки дисциплінарного проступку, отримувати за письмовим запитом від органів державної влади та органів місцевого самоврядування, їх посадових та службових осіб, керівників підприємств, установ, організацій незалежно від форми власності та підпорядкування, громадських об`єднань, фізичних осіб необхідну для проведення перевірки інформацію, крім інформації з обмеженим доступом.

Орган державної влади, орган місцевого самоврядування, їх посадові та службові особи, керівники підприємств, установ, організацій, громадських об`єднань, фізичні особи, яким надіслано запит члена дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, зобов`язані не пізніше десяти робочих днів з дня отримання запиту надати відповідну інформацію, копії документів.

Відмова в наданні інформації на запит члена дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, несвоєчасне або неповне надання інформації, надання інформації, що не відповідає дійсності, тягнуть за собою відповідальність, передбачену законом.

За результатами перевірки відомостей членом дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури складається довідка, яка має містити викладення обставин, виявлених під час перевірки, висновки та пропозиції щодо наявності підстав для порушення дисциплінарної справи.

Заява (скарга) про дисциплінарний проступок адвоката, довідка та всі матеріали перевірки подаються на розгляд дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури

Згідно з ч. 1-3 ст. 39 Закону №5076-VI за результатами розгляду заяви (скарги) про дисциплінарний проступок адвоката, довідки та матеріалів перевірки дисциплінарна палата кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури більшістю голосів членів палати, які беруть участь у її засіданні, вирішує питання про порушення або відмову в порушенні дисциплінарної справи стосовно адвоката.

Рішення про порушення дисциплінарної справи з визначенням місця, дня і часу її розгляду чи про відмову в порушенні дисциплінарної справи надсилається або вручається під розписку адвокату та особі, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, протягом трьох днів з дня прийняття такого рішення. До рішення про порушення дисциплінарної справи, яке надсилається або вручається адвокату, додається довідка члена дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, складена за результатами перевірки.

Рішення про порушення дисциплінарної справи або про відмову в порушенні дисциплінарної справи може бути оскаржено до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури або до суду протягом тридцяти днів з дня доведення такого рішення до відома особи.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 40 Закону №5076-VI дисциплінарна справа стосовно адвоката розглядається дисциплінарною палатою кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури протягом тридцяти днів з дня її порушення.

Розгляд дисциплінарної справи здійснюється на засадах змагальності. Під час розгляду справи дисциплінарна палата заслуховує повідомлення члена дисциплінарної палати, який проводив перевірку, про результати перевірки, пояснення адвоката, стосовно якого порушено дисциплінарну справу, особи, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, та пояснення інших заінтересованих осіб.

Адвокат, стосовно якого порушено дисциплінарну справу, та особа, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, мають право надавати пояснення, ставити питання учасникам провадження, висловлювати заперечення, подавати докази на підтвердження своїх доводів, заявляти клопотання і відводи, користуватися правничою допомогою адвоката.

У разі неможливості з поважних причин брати участь у засіданні кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури адвокат, стосовно якого розглядається справа, може надати по суті порушених питань письмові пояснення, які додаються до матеріалів справи. Письмові пояснення адвоката оголошуються на засіданні дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури.

Неявка адвоката чи особи, яка ініціювала питання дисциплінарної відповідальності адвоката, на засідання дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури без поважних причин за умови наявності доказів завчасного повідомлення зазначених осіб про місце, день і час засідання не перешкоджає розгляду дисциплінарної справи. У разі повторної неявки зазначених осіб на засідання палати розгляд справи здійснюється за їх відсутності незалежно від причин неявки.

За ч. 1, 2 ст. 41 Закону №5076-VI за результатами розгляду дисциплінарної справи дисциплінарна палата кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури приймає рішення про притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності за вчинення дисциплінарного проступку і застосування до нього дисциплінарного стягнення або про закриття дисциплінарної справи. Рішення дисциплінарної палати приймається більшістю голосів від її загального складу, крім рішення про припинення права на заняття адвокатською діяльністю, яке приймається двома третинами голосів від її загального складу.

Рішення у дисциплінарній справі має бути вмотивованим. Під час обрання виду дисциплінарного стягнення враховуються обставини вчинення проступку, його наслідки, особа адвоката та інші обставини.

Рішення у дисциплінарній справі приймається за відсутності адвоката, стосовно якого порушено дисциплінарну справу, та особи, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката.

Частиною першою ст. 42 Закону №5076-VI встановлено, що адвокат чи особа, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, має право оскаржити рішення у дисциплінарній справі протягом тридцяти днів з дня його прийняття до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури або до суду. Оскарження рішення не зупиняє його дії.

Положення про порядок прийняття та розгляду скарг щодо неналежної поведінки адвоката, яка може мати наслідком його дисциплінарну відповідальність затверджено рішенням Ради адвокатів України від 30.08.2014 року №120 (далі - Положення).

Пунктами 2, 3, 6 Положення встановлено, що дисциплінарним провадженням визнається процедура розгляду письмової скарги, яка містить відомості про наявність у діях адвоката ознаки дисциплінарного проступку.

Адвоката може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності лише в порядку дисциплінарного провадження, з підстав вчинення ним дисциплінарного проступку, види якого передбачені статтею 34 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність».

Не допускається зловживання правом на звернення до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, у тому числі ініціювання питання про дисциплінарну відповідальність адвоката без достатніх підстав, і використання зазначеного права як засобу тиску на адвоката у зв`язку із здійсненням ним адвокатської діяльності

Згідно з п. 7-12 Положення дисциплінарне провадження стосовно адвоката здійснюється в особливому порядку. Адвокат вважається невинуватим у вчиненні дисциплінарного проступку і не може бути підданий дисциплінарному покаранню, доки його вину не буде доведено в законному порядку і встановлено рішенням дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури про притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності. Адвокат не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні дисциплінарного проступку. Обов`язок доказування вини адвоката у вчиненні дисциплінарного проступку покладається на особу, яка ініціює дисциплінарне провадження стосовно адвоката. Звинувачення адвоката не може ґрунтуватися на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини адвоката тлумачаться на його користь.

Дисциплінарне провадження стосовно адвоката здійснюється кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури за адресою робочого місця адвоката, зазначеною в Єдиному реєстрі адвокатів України.

Право на звернення до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури із заявою (скаргою) щодо поведінки адвоката, яка може бути підставою для дисциплінарної відповідальності, має кожен, кому відомі факти такої поведінки.

До заяв (скарг) щодо поведінки адвоката (далі узагальнено - заяви (скарги)) слід відносити: заяви (скарги) громадян; рішення, ухвали, постанови, звернення суддів; заяви (скарги), постанови, подання слідчих органів; заяви (скарги), подання голів кваліфікаційно-дисциплінарних комісій або її членів, голів рад адвокатів регіону або її членів; заяви (скарги) адвокатів, адвокатських об`єднань, адвокатських бюро, об`єднань адвокатів, підприємств, установ, організацій та інших осіб, поданих на дії адвокатів.

Заява (скарга) адресується до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури за адресою робочого місця адвоката, зазначеною в Єдиному реєстрі адвокатів України. Заява (скарга) може бути подана як окремою особою (індивідуально), так і групою осіб (колективно).

Дисциплінарну справу стосовно адвоката не може бути порушено за заявою (скаргою), що не містить відомостей про наявність ознак дисциплінарного проступку адвоката, а також за анонімною заявою (скаргою).

Статтею 14 Положення визначено вимоги до заяви (скарги):

1) Заява (скарга) подається в письмовій формі особисто заявником (скаржником) або його представником. Заява (скарга) може бути подана безпосередньо за місцезнаходженням кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури регіону або надіслана поштою (в тому числі електронною поштою із застосуванням електронного цифрового підпису).

2) У заяві (скарзі) обов`язково має бути зазначено:

- найменування кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури регіону, до якої подається заява (скарга);

- ПІБ (найменування) заявника (скаржника), посада, місце роботи - для посадової та службової особи, поштова адреса, а також номер засобу зв`язку та адреса електронної пошти;

- ПІБ адвоката щодо поведінки якого подається заява (скарга), поштова адреса, а також номер засобу зв`язку та адреса електронної пошти, якщо такі відомі;

- виклад обставин, якими заявник обґрунтовує факт наявності в діях адвоката дисциплінарного проступку;

- вимоги заявника (скаржника).

3) На підтвердження обставин, якими обґрунтовується заява (скарга), заявник (скаржник) надає докази, а в разі неможливості - зазначає докази, надання яких самостійно є неможливим, із обов`язковим зазначенням причин та прохання до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури про їх витребування.

4) До заяви (скарги) додається її копія та копії всіх документів, що приєднуються до неї, для вручення адвокату щодо поведінки якого подається заява (скарга), за винятком випадку коли заява (скарга) подається електронною поштою.

До заяви (скарги) також додається письмова згода на обробку персональних даних органами адвокатського самоврядування, в тому числі, збирання, зберігання, використання і поширення.

5) Заява (скарга) підписується заявником (скаржником) або його представником, із зазначенням дати її подання. У разі подання заяви (скарги) представником, у ній зазначаються ПІБ представника, його поштова адреса, а також номер засобів зв`язку та адреса електронної пошти. Одночасно з заявою (скаргою) подається довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження представника.

За п. 15-21 Положення заява (скарга), оформлена без дотримання вимог статті 14 цього Положення, повертається заявникові (скаржникові) з відповідним роз`ясненням не пізніше десяти днів від дня її надходження.

Повернення заяви (скарги) не перешкоджає повторному зверненню із заявою (скаргою) до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для її повернення.

Визнаються анонімними і розгляду не підлягають заяви (скарги) без зазначення місця проживання (місцезнаходження) заявника (скаржника), не підписані автором, а також такі, з яких неможливо встановити авторство.

Не підлягають розгляду і повертаються повторні заяви (скарги) до однієї і тієї ж кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури від одного і того ж заявника (скаржника) з одного і того ж питання, якщо перша заява (скарга) вирішена по суті; заяви (скарги), подані до неналежної кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури регіону, а також заяви (скарги) осіб, визнаних судом недієздатними.

Рішення про повернення та залишення без розгляду заяви (скарги) приймає Голова кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, якій/якому адресовано заяву (скаргу), про що повідомляється особа, яка її подала, крім анонімних заяв (скарг).

Усі заяви (скарги) підлягають обов`язковому прийняттю без здійснення їх реєстрації. Заяви (скарги), що відповідають вимогам до заяви (скарги), підлягають обов`язковій реєстрації та розгляду. Забороняється відмова в прийнятті, реєстрації та розгляді заяви (скарги) з посиланням на політичні погляди, партійну належність, стать, вік, віросповідання, національність громадянина, незнання мови звернення, інші дискримінаційні ознаки.

Заява (скарга), яка відповідає вимогам до заяви (скарги) і може мати наслідком дисциплінарну відповідальність адвоката, реєструється кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури та не пізніше трьох днів з дня її надходження передається до дисциплінарної палати для перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката.

Пунктами 24-26 Положення встановлено, що голова дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури не пізніше трьох днів з дня надходження заяви (скарги) на дії адвоката, доручає одному із членів дисциплінарної палати провести перевірку відомостей, викладених у заяві (скарзі).

Член дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури за дорученням голови палати проводить перевірку відомостей, викладених у заяві (скарзі), та за результатами перевірки складає довідку, яка має містити викладення обставин, виявлених під час перевірки, з урахуванням, зокрема тактики, методів і прийомів адвокатської діяльності, наслідків для клієнта тощо, висновки та пропозиції щодо наявності підстав для порушення дисциплінарної справи.

Член дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, який проводить перевірку, протягом трьох днів з дати отримання ним доручення голови палати, звертається до адвоката з повідомленням про проведення щодо нього перевірки для отримання письмового пояснення адвоката по суті порушених питань із зазначенням строку його надання. До повідомлення додається копія заяви (скарги) та копії всіх документів, приєднаних до неї. Належним повідомленням адвоката є надіслання листа поштою рекомендованим відправленням за адресою робочого місця адвоката, зазначеною в Єдиному реєстрі адвокатів України, або надіслання листа на адресу електронної пошти адвоката, зазначену в Єдиному реєстрі адвокатів України. Адвокат, стосовно якого здійснюється дисциплінарне провадження, та/або його представник мають право ознайомлюватися з матеріалами дисциплінарного провадження та виготовляти копії документів цього провадження із застосуванням власних технічних засобів, за виключенням копій документів, що містять інформацію, яка є предметом адвокатської таємниці. У разі ненадання адвокатом пояснення по суті порушених питань на запит члена дисциплінарної палати, який проводить перевірку, в межах визначеного строку, справа розглядається за наявними в ній матеріалами.

Згідно з п. 30-31 Положення заява (скарга) про дисциплінарний проступок адвоката, довідка та всі матеріали перевірки не пізніше тридцяти днів з дня початку перевірки подаються на розгляд дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури. Перевищення зазначеного строку допускається виключно у виняткових випадках.

За результатами розгляду заяви (скарги) про дисциплінарний проступок адвоката, довідки та матеріалів перевірки дисциплінарна палата кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури не пізніше тридцяти днів з дня отримання матеріалів перевірки більшістю голосів членів палати, які беруть участь у її засіданні, вирішує питання про порушення або відмову в порушенні дисциплінарної справи стосовно адвоката. Перевищення зазначеного строку допускається виключно у виняткових випадках. Під час прийняття рішення ніхто не має права перебувати в приміщенні, у якому приймається таке рішення («нарадча кімната»), крім складу дисциплінарної палати КДКА, який приймає таке рішення, Голови КДКА, який бере участь у засіданні палати, і працівників Секретаріату КДКА. Члени дисциплінарної палати КДКА, Голова КДКА, секретар КДКА та працівники Секретаріату КДКА не мають права розголошувати хід обговорення та прийняття рішення в приміщенні, у якому ухвалювалося таке рішення («таємниця нарадчої кімнати»). Виключенням з правила, встановленого у цій статті Положення, становить необхідність захисту Головою та членами дисциплінарної палати КДКА, Головою КДКА, секретарем КДКА і працівниками Секретаріату КДКА своїх прав та інтересів.

Відповідно до п. 32-34 Положення дисциплінарна справа стосовно адвоката порушується за наявності в діях адвоката ознак дисциплінарного проступку.

Рішення про порушення дисциплінарної справи з визначенням місця, дня і часу її розгляду чи про відмову в порушенні дисциплінарної справи надсилається засобами поштового зв`язку або електронною поштою, або вручається під розписку адвокату та особі, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, протягом трьох днів з дня прийняття такого рішення. До рішення про порушення дисциплінарної справи, яке надсилається або вручається адвокату, додається довідка члена дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, складена за результатами перевірки.

Рішення про порушення дисциплінарної справи або про відмову в порушенні дисциплінарної справи може бути оскаржено протягом тридцяти днів з дня його прийняття до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури або до суду. Строк на оскарження до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури може бути поновлено за рішенням цієї Комісії згідно заяви скаржника про поважність причин його пропуску.

За п. 39 Положення дисциплінарна справа стосовно адвоката має бути розглянута дисциплінарною палатою кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури не пізніше тридцяти днів з дня її порушення. До строку розгляду дисциплінарної справи не включається і перебіг строків зупиняється на термін хвороби чи відпустки адвоката, стосовно якого порушено дисциплінарне провадження, а також термін, на який розгляд справи було зупинено.

Рішення про зупинення розгляду справи приймається простою більшістю голосів присутніх членів дисциплінарної палати та заноситься до протоколу засідання палати.

Пунктами 43-46 Положення встановлено, що розгляд дисциплінарної справи здійснюється на засадах змагальності. Під час розгляду справи дисциплінарна палата заслуховує повідомлення члена дисциплінарної палати, який проводив перевірку, про результати перевірки, пояснення адвоката, стосовно якого порушено дисциплінарну справу, особи, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, та пояснення осіб, яким відомі будь-які відомості, що мають значення для дисциплінарної справи.

Адвокат, стосовно якого порушено дисциплінарну справу, та особа, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, повідомляються про проведення засідання дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури не пізніше як за п`ять днів до дня його проведення, та мають право брати участь у засіданні, надавати пояснення, ставити питання учасникам провадження, висловлювати заперечення, подавати докази на підтвердження своїх доводів, заявляти клопотання і відводи, користуватися правничою допомогою адвоката.

Належним повідомленням адвоката є надіслання листа поштою рекомендованим відправленням за адресою робочого місця адвоката, зазначеною в Єдиному реєстрі адвокатів України, або надіслання листа на адресу електронної пошти адвоката, зазначену в Єдиному реєстрі адвокатів України.

Належним повідомленням особи, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, є надіслання листа поштою рекомендованим відправленням за адресою, зазначеною в заяві (скарзі), або надіслання листа на адресу електронної пошти такої особи, зазначену у скарзі.

Адвокат, стосовно якого порушено дисциплінарну справу, та особа, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, у разі наявності технічної можливості, мають право взяти участь у засіданні дистанційно - у режимі відеоконференції. Такі учасники засідання повинні за два дні до початку засідання письмово повідомити КДКА регіону про бажання взяти участь у засіданні дистанційно в режимі відеоконференції, направивши на адресу електронної пошти КДКА регіону відповідне клопотання та документи, що підтверджують особу учасника, та, у разі наявності, особу представника, а також документи, що підтверджують повноваження такого представника, передбачені пунктом 6 статті 14 даного Положення. Таке клопотання та документи повинні бути підписані за допомогою електронного цифрового підпису.

У разі неможливості з поважних причин брати участь у засіданні дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури адвокат, стосовно якого розглядається справа, може надати по суті порушених питань письмові пояснення, які додаються до матеріалів справи. Письмові пояснення адвоката, який не з`явився для участі в засіданні, оголошуються на засіданні дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури.

Неявка адвоката чи особи, яка ініціювала питання дисциплінарної відповідальності адвоката, на засідання дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури без поважних причин, за умови наявності доказів завчасного повідомлення зазначених осіб про місце, день і час засідання, не перешкоджає розгляду дисциплінарної справи по суті. У разі повторної неявки зазначених осіб на засідання палати, розгляд справи здійснюється за їх відсутності незалежно від причин неявки.

Згідно з п. 49-51 Положення за результатами розгляду дисциплінарної справи дисциплінарна палата кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури приймає рішення про:

1) притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності за вчинення дисциплінарного проступку і застосування до нього дисциплінарного стягнення;

2) закриття дисциплінарної справи.

За вчинення дисциплінарного проступку до адвоката може бути застосовано одне з таких дисциплінарних стягнень:

1) попередження;

2) зупинення права на заняття адвокатською діяльністю на строк від одного місяця до одного року;

3) для адвокатів України - позбавлення права на заняття адвокатською діяльністю з наступним виключенням з Єдиного реєстру адвокатів України;

4) для адвокатів іноземних держав - виключення з Єдиного реєстру адвокатів України.

Рішення у дисциплінарній справі має бути вмотивованим. Під час обрання виду дисциплінарного стягнення враховуються обставини вчинення проступку, його наслідки, особа адвоката та інші обставини.

Відповідно до п. 52 Положення накладення на адвоката дисциплінарного стягнення у вигляді позбавлення права на заняття адвокатською діяльністю може застосовуватися виключно у разі:

1) порушення присяги адвоката України;

2) розголошення адвокатом відомостей, що становлять адвокатську таємницю, використання їх у своїх інтересах або в інтересах третіх осіб;

3) заподіяння протиправними діями адвоката, пов`язаними із здійсненням ним адвокатської діяльності, значної шкоди клієнту, якщо така шкода встановлена судовим рішенням, що набрало законної сили;

4) систематичного або грубого одноразового порушення правил адвокатської етики, що підриває авторитет адвокатури України.

Пунктом 57 Положення встановлено, що дисциплінарна палата кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури та її члени зобов`язані об`єктивно і вчасно розглядати заяви (скарги), перевіряти викладені в них факти, приймати рішення відповідно до чинного законодавства України і забезпечувати їх виконання.

За п. 60 Положення винесене дисциплінарною палатою кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури рішення у дисциплінарній справі за результатами розгляду заяви (скарги) може бути оскаржене до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури або до суду протягом тридцяти днів з дня його прийняття лише адвокатом, стосовно якого порушено дисциплінарну справу, або особою, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, чи їхніми представниками, з дотриманням вимог, визначених пунктами 36.1., 36.2., 36.3., 36.4., 36.5., 36.6. цього Положення. Оскарження такого рішення не зупиняє його дії. Вказаний строк на оскарження рішення до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури може бути поновлено за рішенням цієї Комісії згідно заяви скаржника про поважність причин його пропуску. Порушення (пропущення/пропуск) строку на оскарження рішення дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури без поважних причин є підставою для залишення скарги без задоволення, а рішення без змін.

Застосовуючи вищевикладені положення до обставин цієї справи суд зазначає наступне.

Доводи позовної заяви стосувались в першу чергу порушень процедури під час прийняття спірного рішення. Оцінюючи такі доводи суд зазначає таке.

Щодо процедурних порушень суд зазначає, що їх оцінка здійснюється крізь призму наступного: порушення процедури прийняття рішення суб`єктом владних повноважень саме по собі може бути підставою для визнання його протиправним та скасування у разі, коли таке порушення безпосередньо могло вплинути на зміст прийнятого рішення; певні дефекти адміністративного акта можуть не пов`язуватись з його змістом, а стосуватися процедури його ухвалення. У такому разі можливі дві ситуації: внаслідок процедурного порушення такий акт суперечитиме закону (тоді акт є нікчемним), або допущене порушення не вплинуло на зміст акта (тоді наслідків для його дійсності не повинно наставати взагалі). Отже, саме по собі порушення процедури прийняття акта не повинно породжувати правових наслідків для його дійсності, крім випадків, прямо передбачених законом.

Виходячи із міркувань розумності та доцільності, деякі вимоги до процедури прийняття акта необхідно розуміти не як вимоги до самого акта, а як вимоги до суб`єктів владних повноважень, уповноважених на їх прийняття. Так, дефектні процедури прийняття адміністративного акта, як правило, тягнуть настання дефектних наслідків (ultra vires action - invalid act). Разом із тим, не кожен дефект акта робить його неправомірним. Стосовно ж процедурних порушень, то в залежності від їх характеру такі можуть мати наслідком нікчемність або оспорюваність акта, а в певних випадках, коли йдеться про порушення суто формальні, взагалі не впливають на його дійсність.

У відповідності до практики Європейського суду з прав людини скасування акта адміністративного органу з одних лише формальних мотивів не буде забезпечувати дотримання балансу принципу правової стабільності та справедливості. Таким чином, ключовим питанням при наданні оцінки процедурним порушенням, допущеним під час прийняття суб`єктом владних повноважень рішення, є співвідношення двох базових принципів права: «протиправні дії не тягнуть за собою правомірних наслідків» і, на противагу йому, принцип «формальне порушення процедури не може мати наслідком скасування правильного по суті рішення».

Межею, що розділяє істотне (фундаментальне) порушення від неістотного, є встановлення такої обставини: чи могло бути іншим рішення суб`єкта владних повноважень за умови дотримання ним передбаченої законом процедури його прийняття.

Аналогічні правові висновки містяться у постановах Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 29.02.2024 року у справі №420/6303/20, від 04.08.2023 року у справі №320/9672/21.

На відміну від надмірного формалізму, застосування судами підходу до вирішення спору, що ґрунтується на засадах, визначених статтею 2 Кодексу адміністративного судочинства України, передбачає: 1) винесення судового рішення у межах суддівського розсуду (дискреції суду), керуючись верховенством права (справедливістю); забезпечення мотивованості судового рішення шляхом оцінки: причин, які призвели до процедурних порушень; наслідків, до яких призвели ці процедурні порушення; можливості безпосередньо у судовому процесі усунути (нейтралізувати) ці процедурні порушення; добросовісності/недобросовісності суб`єкта, який допустив процедурні порушення; 3) застосування трискладового тесту вирішення публічно правового спору (передбачає, що суд, приймаючи рішення у межах суддівського розсуду (дискреції суду), перевіряє його на відповідність (несуперечність) принципам національної безпеки, суспільного інтересу, ефективності захисту порушеного права особи).

Суд наголошує, що основними правилами (підходами) до відмежування формалізму від надмірного формалізму є: 1) суть, за загальним правилом, переважає над формою; 2) до вирішення публічно-правових спорів, за загальним правилом, є незастосовними підходи кримінального процесу або процесу притягнення фізичної особи до адміністративної відповідальності, у частині оцінки процедурних порушень; 3) процедурні порушення суб`єкта владних повноважень, рішення (дії, бездіяльність) якого оцінюються судом, не можуть легалізувати сутнісні порушення суб`єкта приватного права (порушення з боку одного суб`єкта не можуть легалізувати порушення з боку іншого суб`єкта); 4) процедура вторинна якщо рішення суб`єкта владних повноважень: відповідає визначеним законом завдання (функціям) такого суб`єкта; має легітимну ціль; законодавство не містить імперативних заборон або наслідків недотримання таких процедур; 5) якщо є доступ до суду, «правопорушник» доводить, у першу чергу, сам факт відсутності правопорушення, що дозволяє суду оцінити суть відповідного правопорушення; 6) за порушення процедури, у першу чергу, має нести відповідальність посадова особа, яка допустила таке порушення, а не страждати суспільні (публічні) інтереси або інтереси держави; 7) визнання протиправним рішення (дії, бездіяльності) суб`єкта владних повноважень з огляду на процедурні порушення, за загальним правилом, не повинно позбавляти (звільняти) його від обов`язку невідкладно прийняти нове рішення у відповідних правовідносинах з дотриманням процедури; 8) дотримання формальних процедур вимагає законодавство, а не дотримання деяких формальних процедур вимагає об`єктивна ситуація (доцільність, раціональність, домірність).

Аналогічний правовий висновок міститься у постановах Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 16.03.2023 року у справі №400/4409/21.

Позивач наводила доводи щодо власної необізнаності про хід дисциплінарного провадження.

Згідно профілю позивача в Єдиному реєстрі адвокатів України її робоче місце знаходиться за адресою: АДРЕСА_1.

Відповідна вулиця є перейменованою на вулицю Олександра Васякіна.

Саме на цю адресу уповноваженою особою відповідача направлялись документи в межах дисциплінарного провадження:

1) повідомлення про проведення перевірки, направлене 04.07.2025 року рекомендованим листом №510;

2) рішення про порушення дисциплінарної справи, направлене 26.08.2025 року рекомендованим листом №819;

3) перший виклик для розгляду дисциплінарної справи, направлений 26.08.2025 року рекомендованим листом №835;

4) другий виклик для розгляду дисциплінарної справи, направлений 07.10.2025 року рекомендованим листом №138.

Докази направлення наявні в матеріалах справи і являють собою поштові накладні з описами вкладень. Судом відхилено доводи позивача щодо форми цих доказів, оскільки вони оформлені належним чином, підтверджують відповідні обставини та подані у встановлений законодавством спосіб.

Саме таким чином Положення врегульовує направлення відповідних документів:

п. 26 - щодо повідомлення про проведення перевірки: належним повідомленням адвоката є надіслання листа поштою рекомендованим відправленням за адресою робочого місця адвоката, зазначеною в Єдиному реєстрі адвокатів України;

п. 44 - щодо повідомлення про проведення засідання: належним повідомленням адвоката є надіслання листа поштою рекомендованим відправленням за адресою робочого місця адвоката, зазначеною в Єдиному реєстрі адвокатів України.

Таким чином, юридично значущим є надіслання листа, а не його отримання, що цілком логічно узгоджується зі сферою відповідальності учасників правовідносин: відповідач не може бути відповідальним за поведінку позивача, яка не отримує листи за своєю поштовою адресою.

При цьому судом встановлено, що дійсно у профілі позивача в Єдиному реєстрі адвокатів України не вказано електронну пошту, що також є результатом саме її поведінки.

Як наслідок, відповідач правомірно та належним чином направляв позивачу листи поштою, а обставини щодо неотримання таких листів є результатом поведінки саме позивача, а тому не можуть бути використані як аргумент на користь протиправності спірного рішення.

Навпаки, сама позивач повідомила, що уповноважена особа відповідача, попри виконання передбачених законодавством дій, додатково (що не є обов`язковим) виходив на зв`язок з позивачем телефоном. Тобто, позивачу не лише забезпечено законність процедури, а й за змістом такої процедури вчинено дії, які сприяли їй в реалізації відповідних прав.

Також сама позивач повідомила, що направляла лист про неможливість прибуття на перший виклик щодо розгляду дисциплінарної справи, і хоча відповідне прохання позивач заявила в день проведення відповідного засідання розгляд було відкладено, про друге засідання позивача повідомлено належним чином, однак відповідний лист 138 позивач також не отримала, оскільки згідно трекінгу поштових відправлень його повернуто відправнику за закінченням терміну зберігання.

Оскільки позивач має статус адвоката, а також детально обґрунтувала свій професійний рівень у позовній заяві, суд критично оцінює її доводи про необізнаність щодо ходу дисциплінарного провадження, оскільки принаймні 28.08.2025 року (за півтора місяці до прийняття спірного рішення) позивач сама направляла лист відповідачу щодо неможливості прибуття на засідання. Тобто, позивач очевидно знала і про відповідну процедуру, і про її можливі наслідки, а також про обсяг власних прав та належний спосіб їх реалізації, однак зайняла пасивну позицію щодо їх реалізації таких прав, в подальшому використовуючи таку нереалізацію як аргумент на користь протиправності спірного рішення.

Також позивач зазначала: не пересвідчившись щодо отримання повідомлення відповідач склав довідку та порушив дисциплінарне провадження, хоча п.26 Положення встановлює, що справа розглядається за наявними в ній матеріалами тільки в разі ненадання адвокатом пояснення по суті порушених питань на запит члена дисциплінарної палати, який проводить перевірку, в межах визначеного строку.

Суд вже констатував, що позивач була заздалегідь обізнана про дисциплінарне провадження щодо неї і навіть затримка в такій обізнаності є результатом виключно поведінки позивача, яка не отримувала листи за своєю робочою адресою та не вказала в профілі в Єдиному реєстрі адвокатів України своєї адреси електронної пошти.

Також суд критично оцінює посилання позивача на п. 26 Положення, адже позивач дійсно не подавала пояснення, в зв`язку з чим справа дійсно мала бути розглянута за наявними матеріалами, сама позивач позовну заяву обґрунтовувала в т.ч. неподанням нею пояснень. Причини цієї обставини судом оцінено раніше.

Позивач вказувала, що не змогла реалізувати своє право на відводи, однак це також є наслідком її власної поведінки, оціненої судом раніше. Більш того, навіть у позовній заяві доводи щодо упередженості членів дисциплінарної палати відсутні, тобто - це зауваження має формальний характер.

Позивач вказувала: Вище вказані порушення свідчать про проведення перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката необ`єктивно, з недотриманням прав та моїх інтересів як адвоката в частині надання пояснень, доказів на спростування вказаного у скарзі, що призвело на позбавлення можливості подати відвід або скористатися самовідводом членами дисциплінарної палати після надання мною пояснень та наявності об`єктивних даних, які свідчать про можливу упередженість чи зацікавленість члена комісії у вирішенні питання, включеного до порядку денного засідання.

Водночас, в позовній заяві відсутній жоден конкретний аргумент щодо необ`єктивності перевірки, в т.ч. яка обставина оцінена не на користь позивача і тд. Права позивача при цьому дотримані в обсязі, визначеному Положенням, а обставини їх реалізації залежали від позивача. Конкретні прояви упередженості щодо позивача в позовній заяві не вказані.

Окрім цього, у відповіді на відзив позивач оспорювала належність подання відзиву відповідачем як щодо строку його подання, так і щодо його підписанта.

Щодо повноважень підписанта відзиву суд зауважує, що актуальні відомості з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, які отримані безпосередньо судом шляхом застосування веб-порталу «https://usr.minjust.gov.ua/» підтверджують статус підписанта відзиву як представника відповідача і наявність у нього повноважень «вчиняти дії від імені юридичної особи», що за змістом охоплює подання відзиву, оскільки йдеться про дію від імені юридичної особи. Окрім цього, розумні сумніви в наявності у підписанта відзиву відповідних повноважень відсутні, позивачем також не підтверджені.

Щодо строку на подання відзиву суд зауважує, що провадження у справі відкрито 12.12.2025 року, ухвала отримана відповідачем 12.12.2025 року, в зв`язку з чим 15-денний строк на подання відзиву розпочав свій перебіг 13.12.2025 року за правилом ч. 1 ст. 120 Кодексу адміністративного судочинства України. Як наслідок, строк спливав 27.12.2025 року (субота), в зв`язку з чим за правилом ч. 6 ст. 120 Кодексу адміністративного судочинства України останній день строку перенесено на наступний робочий день (29.12.2025 року). Саме 29.12.2025 року сформовано та відправлено відзив в підсистемі «Електронний Суд». Отже, відповідач не пропустив строку подання відзиву. Більш того, на права позивача відповідні обставини не вплинули жодним чином, оскільки відповідь на відзив позивачем подана.

Позивач повторно зазначає, що не отримувала рекомендованих листів від перевіряючого, на що суд повторно констатує, що обов`язком відповідача є направлення листів, а обставини їх отримання перебувають у площині відповідальності позивача. Зловживань зі сторони відповідача при цьому судом не встановлено. Достовірність відправлення підтверджується печаткою АТ «Укрпошта», що за змістом унеможливлює розумні сумніви в належності як доказу відповідного опису вкладень.

Також позивач зазначала, що у відзиві вказано про відмову позивача у наданні пояснень, однак позивач не мала можливість їх надати. Вказане не відповідає дійсності, оскільки використання можливості залежало від позивача, яка сама визнала, що рекомендовані листи не отримувала. Більш того, судом встановлено загальну обізнаність позивача про дисциплінарне провадження, адже позивач подавала заяву про відкладення проведення відповідного засідання, після чого зайняла пасивну позицію. Щодо формулювань «відмова від надання пояснень» чи «неподання пояснень» суд зазначає, що вказане не впливає на будь-які юридично значущі обставини в даній справі, при цьому йдеться про відзив, тобто - про зміст документів, які складені після прийняття спірного рішення.

В свою чергу правомірність оскаржуваних дій, рішень, бездіяльності суб`єкта владних повноважень, суд оцінює на момент їх вчинення.

Аналогічний правовий висновок міститься у постанові Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 23.07.2021 року у справі №826/17810/18.

Позивач вказувала, що несвоєчасно отримала спірне рішення, однак це також не впливає на правомірність рішення, оскільки йдеться про події, що слідували за рішенням, а тому на його правомірність не впливали. Натомість ці обставини враховані судом при поновленні позивачу строку звернення до суду, адже в цьому аспекті вони дійсно мають юридичне значення.

Щодо належності повідомлень позивача суд повторює, що відповідач направляв позивачу усі передбачені законодавством листи, які позивач не отримувала, що нею визнано. Також в профілі позивача в Єдиному реєстрі адвокатів України позивачем не вказано її електронну пошту. Окрім цього, позивач подавала заяву про відкладення першого засідання в дисциплінарній справі, в зв`язку з чим в цілому мала можливість використати наявні у неї права, в т.ч. з урахуванням наявних у неї професійних знань в галузі юриспруденції. В межах даної справи відсутня ситуація, коли позивач, наприклад, отримала повідомлення за день, подала заяву про відкладення чи надання додаткового строку, однак така заява була проігнорована. Навпаки, перше засідання в дисциплінарній справі відкладене на підставі заяви позивача, поданої в день проведення засідання, в т.ч. не дивлячись на те, що позивач текст свого листа виклала в електронному повідомленні, тобто - навіть не використовувала кваліфікований електронний підпис. Вказане підтверджує, що відповідач діяв розсудливо. В свою чергу відсутні розумні пояснення поведінці позивача, яка подала заяву про відкладення засідання і в подальшому байдуже ставилася до наступного засідання і ходу дисциплінарного провадження в цілому.

Гарантії прав спрямовані на забезпечення можливості їх використання, однак реалізація забезпеченої можливості залежить від волі особи. Невчинення відповідних дій саме по собі не вказує на те, що права були порушені, оскільки невикористання прав може бути і усвідомленим варіантом поведінки особи, в чому втілюється принцип диспозитивності. Саме таким чином суд оцінює поведінку позивача в даній справі.

У відповіді на відзив позивач також наводить суперечливі твердження: «перевірка не проводилася» і «перевірка проводилася формально». При цьому попри висловлені зауваження щодо порядку проведення перевірки позивач навіть у відповіді на відзив і навіть на рівні тверджень не спростувала свою відсутність у 8 судових засіданнях поспіль, не надано і доказів на спростування цієї обставини. Розумні пояснення такої відсутності не наведено, докази поважності відсутності не надано. Також не обґрунтовано ненадання суду в межах відповідної справи доказів поважності відсутності в судових засідань.

Позивач вказала, що не надавала згоду повідомляти її про судові засідання через додаток «VIBER», однак на явку в судові засідання впливає об`єктивна обізнаність про такі засідання. Позивач не заперечила, що отримувала повістки, не оспорювала їх завчасність, натомість фактично вважала, що спосіб доставки повістки впливає на обов`язковість її явки в судові засідання як захисника.

Позивач вказувала, що завжди повідомляла суд про неможливість прибуття. Водночас, подано лише одну заяву позивача від 04.08.2024 року про відкладення судового засідання, призначеного на 06.08.2024 року. При цьому будь-які докази на підтвердження дійсності та поважності відповідних обставин не надані позивачем ані до Дзержинського районного суду м. Кривого Рогу, ані до Дніпропетровського окружного адміністративного суду, що належить тлумачити виключно як їх відсутність.

В цьому аспекті доцільно згадати, що в спірному рішенні відповідача позивача притягнуто до відповідальності саме за:

«порушення вимог статей 7, 42, 44 Правил адвокатської етики» (згідно резолютивної частини рішення), що втілено (згідно мотивувальної частини рішення) у «дисциплінарна палата вважає, що неявка адвоката ОСОБА_1. 8 разів поспіль у судові засідання вказує на вчинення адвокатом дисциплінарного проступку, при цьому необхідно враховувати відсутність доказів завчасного повідомлення адвокатом суду про неможливість своєї участі в судових засіданнях по вказаній справі, а по тим засіданням, де таке завчасне повідомлення було (3-и засідання) відсутність доказів поважності причин неявки».

Статті 7, 42, 44 Правил адвокатської етики передбачають наступне:

ст. 7: У своїй професійній діяльності адвокат (адвокатське бюро, адвокатське об`єднання) зобов`язаний використовувати всі свої знання та професійну майстерність для належного захисту й представництва прав та законних інтересів клієнта, дотримуючись чинного законодавства України, сприяти утвердженню та практичній реалізації принципів верховенства права та законності.

Адвокат не може давати клієнту поради, свідомо спрямовані на полегшення вчинення правопорушень, або іншим чином умисно сприяти їх вчиненню його клієнтом або іншими особами.

Адвокат не має права в своїй професійній діяльності вдаватися до засобів та методів, які суперечать чинному законодавству або цим Правилам.

ст. 42: Представляючи інтереси клієнта або виконуючи функцію захисника в суді, адвокат зобов`язаний дотримуватися вимог чинного процесуального законодавства, законодавства про адвокатуру та адвокатську діяльність, про судоустрій і статус суддів, іншого законодавства, що регламентує поведінку учасників судового процесу, а також вимог Правил.

ст. 44: Під час здійснення професійної діяльності в суді адвокат повинен бути добропорядним, поводити себе чесно та гідно, стверджуючи повагу до адвокатської професії.

Адвокат має поважати процесуальні права адвоката, який представляє іншу сторону, і не вдаватись до дій, що грубо порушують останні.

Адвокат не повинен вчиняти дій, спрямованих на невиправдане затягування судового розгляду справи.

Отже, об`єктивна сторона відповідного порушення полягала у 8 неявках поспіль, а також тому, що лише тричі про неявку позивач попереджала, однак не надавала жодних доказів поважності неявки.

Як наслідок, позивач безпідставно стверджувала, що «завжди» повідомляла суд про неможливість явки, оскільки таке повідомлення в межах даної справи підтверджено лише щодо 1 епізоду (а відповідач визнав їх 3, тобто - більш сприятливо для позивача), однак навіть таке повідомлення є неналежним, оскільки відповідні докази не надано. Позивач в межах даної справи навіть не стверджувала, що нею надавалися докази поважності її неявок.

Отже, адвокатом не дотримано ст. 7 Правил адвокатської етики в аспекті здійснення належного захисту (неявка 8 разів без підтвердження поважності причин неявки не узгоджується з захистом як таким, особливо з належним захистом), а також в аспекті обов`язку дотримання законодавства (обов`язок згідно п. 2 ст. 47 Кримінального процесуального кодексу України), адвокатом не дотримано ст. 42 Правил адвокатської етики в аспекті загального обов`язку дотримуватися законодавства (за змістом повторення ст. 7) та Правил адвокатської етики (окремий обов`язок та його порушення), адвокатом не дотримано ст. 44 Правил адвокатської етики - фактично основна норма-правило, яке вимагає від адвоката бути добропорядним, поводитися чесно і гідно, стверджуючи повагу до адвокатської етики. Суд констатує, що поза розумним сумнівом неявка у 8 судових засідань поспіль без завчасного повідомлення (при визнаному факті 3 повідомлень), а також при ненаданні жодного разу (в т.ч. при 3 визнаних фактах повідомлення) доказів поважності причин неявки, повністю не узгоджується з вищевказаними вимогами до діяльності адвоката.

Суд визнає застосований захід впливу пропорційним та таким, що повністю відповідає суті вчиненого позивачем діяння.

Повертаючись до розгляду аргументів позивача суд зауважує, що позивач вказувала про невручення їй клопотання про проведення судової експертизи, а суд не визнавав її явку обов`язковою. Оцінюючи цей аргумент суд зазначає, що позивач невірно оцінює поставленого їй у провину діяння: не йдеться про порушення шляхом перешкоджання розгляду конкретного клопотання. Натомість йдеться про те, що адвокат 8 разів не з`явився в судові засідання, лише 3 рази при цьому подавши відповідне клопотання і при цьому жодного разу (навіть в межах цих 3 клопотань) не надано докази поважності причин неявки. Саме така кількість відповідних епізодів і поведінка позивача (наприклад, ненадання суду доказів поважності неявки згодом, в подальшому) являють собою відповідне порушення.

З цих же підстав суд відхиляє і посилання позивача на те, що суд не перевіряв термін її повноважень - позивач мала б або надати до Дніпропетровського окружного адміністративного суду доказ того, що її повноваження спливли і дійсно її явка 8 разів поспіль не вимагалася, або ж іншим чином обґрунтувати вплив цього аргументу на поставлене позивачу у провину порушення. Натомість, позивач тричі подавала заяву про відкладення, що не узгоджується навіть з припущенням про сплив її повноважень як захисника. Також слід врахувати, що позивач, діючи згідно ст. 44 Правил адвокатської етики, мала б повідомити суд про сплив її повноважень (якби ця обставина існувала, однак судом цього не встановлено), що в цілому унеможливило здійснення щодо позивача дисциплінарного провадження.

Також позивач вказала, що 2 описи вкладень до листів відповідача не містять поштових штампів. Відповідні докази досліджені судом, в зв`язку з чим суд зазначає, що описи вкладень такі штампи містять. Натомість для поштових накладних проставлення штампів законодавством не передбачено.

Позивач вказала, що надані матеріали дисциплінарної справи оформлені неналежним чином, що судом вже оцінено раніше. Так, згідно ч. 3 ст. 94 Кодексу адміністративного судочинства України учасники справи мають право подавати письмові докази в електронних копіях, на які накладено кваліфікований електронний підпис відповідно до вимог законів України "Про електронні документи та електронний документообіг" та "Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги". Електронна копія письмового доказу не вважається електронним доказом.

Відзив з додатками подано через підсистему «Електронний Суд», що є належним способом подачі документів.

Позивач також вказала, що спірне рішення відповідача не містить усіх підписів. Відповідачем надано до суду копію такого рішення, воно містить підписи голови та секретаря дисциплінарної палати, а також печатку відповідача. Отже, жодні сумніви у правильності його оформлення відсутні. Твердження щодо порядку прийняття рішення є безпідставним, оскільки відповідна процедура є нормативно-врегульованою.

Так, у п. 55 Положення вказано, що рішення дисциплінарної палати у дисциплінарній справі приймається за наслідками загального обговорення та голосування більшістю голосів від її загального складу.

Тобто, жодного іншого варіанту відповідної процедури не передбачено.

Інших доводів позивачем не заявлено.

Отже, ані за процедурою прийняття, ані за змістом спірне рішення відповідача протиправним не є, воно відповідає вимогам ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України.

Враховуючи викладене, підстави для задоволення позовної заяви відсутні.

В зв`язку з відмовою у позові підстави для розподілу судових витрат відсутні.

Керуючись ст. ст. 139, 241-246, 250, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

УХВАЛИВ:

У задоволенні позову ОСОБА_1 до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Дніпропетровської області про визнання протиправною та скасування рішення - відмовити.

Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог ст. 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в порядку та строки, передбачені ст. ст. 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя Н.В. Боженко