Справа № 480/11023/24
Суддя: С.М. Глазько
Дата ухвалення: 2026-02-16 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

СУМСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

16 лютого 2026 року Справа № 480/11023/24

Сумський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді - Глазька С.М.,

розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження в приміщенні суду в м. Суми адміністративну справу №480/11023/24 за позовом Головного управління ДПС у Сумській області до Товариства з обмеженою відповідальністю "Енерго-сервісне підприємство "Енергосила" про надання дозволу на погашення усієї суми податкового боргу за рахунок майна платника податків,-

В С Т А Н О В И В:

Головне управління ДПС у Сумській області (далі - позивач) звернулося до Сумського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Товариства з обмеженою відповідальністю "Енерго-сервісне підприємство "Енергосила" (далі - відповідач), в якій просить надати Головному управлінню ДПС у Сумській області дозвіл на погашення усієї суми податкового боргу в розмірі 68 665,81 грн. Товариства з обмеженою відповідальністю «Енерго-сервісне підприємство «Енергосила» за рахунок майна платника податків, що перебуває у податковій заставі.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що у відповідача наявний податковий борг на загальну суму 68 665,81 грн. Позивач вживав заходи щодо погашення податкової заборгованості, визначені Податковим кодексом України, у тому числі рішеннями заступника начальника ГУ ДПС у Сумській області рішення від 04.10.2023 №328/4-1828, від 08.04.2024 №177/4-1828, від 05.08.2024 № 344/4-1828, від 29.10.2024 №466/4-1828, відповідно до пункту 95.5 статті 95 ПК України, вирішено стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "Енерго-сервісне підприємство "Енергосила" податковий борг. Разом з тим, як зазначає позивач, вказана сума податкового боргу станом на момент звернення до суду не стягнута до бюджету. З цих підстав позивач просить надати дозвіл на погашення усієї податкової заборгованості за рахунок майна відповідача.

Ухвалою суду від 26.12.2024 позовна заява прийнята до розгляду, відкрито провадження по справі № 480/11023/24, розгляд справи вирішено проводити за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін, встановлені строки для подання відзиву, відповіді на відзив та заперечень.

Копію вказаної ухвали про відкриття провадження в адміністративній справі було надіслано рекомендованою поштовою кореспонденцією відповідачу за адресою, зазначеною в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, проте конверт було повернуто до суду із відміткою пошти "за закінченням терміну зберігання". Відповідно до ч. 11 ст. 126 Кодексу адміністративного судочинства України у разі повернення поштового відправлення із повісткою, яка не вручена адресату з незалежних від суду причин, вважається, що така повістка вручена належним чином.

Відзиву на позовну заяву відповідач до суду не подав.

На підставі Указу Президента України від 13.12.2025 № 958/2025 "Про призначення суддів" та наказу голови Сумського окружного адміністративного суду від 08.01.2026 № 5-ОС "Про відрахування зі штату суду Осіпової Олени у зв`язку з призначенням на посаду судді Шостого апеляційного адміністративного суду", на підставі розпорядження керівника апарату від 13.01.2026 № 236 призначено повторний автоматизований розподіл судової справ № 480/11023/24.

Згідно з протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 13.01.2026 зазначену справу було передано на розгляд судді Сумського окружного адміністративного суду Глазьку С.М.

Ухвалою суду від 15.01.2026 справу № 480/11023/24 прийнято до провадження судді Глазька С.М., вирішено проводити розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін.

Згідно із ч. 6 ст. 162 КАС України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Розглянувши позов, подані документи і матеріали, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив такі обставини та відповідні до них правовідносини.

Товариство з обмеженою відповідальністю "Енерго-сервісне підприємство "Енергосила" відповідно до даних інформаційно-комунікаційної системи «Податковий блок» зареєстровано в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців з 22.03.2006 та на даний час перебуває на обліку в Головному управлінні ДПС у Сумській області.

Відповідно до розрахунку податкової заборгованості, сформованому на підставі ІКПП ІКС «Податковий блок», станом на момент звернення до суду у відповідача наявний податковий борг з земельного податку з юридичних осіб на загальну суму 67 829,39 грн. (основний платіж - 67 827,81 грн., штрафна санкція - 0,80 грн., пеня - 0,78 грн.), з податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки, сплачений юридичними особами, які є власниками об`єктів нежитлової нерухомості на суму 836,42 грн. (основний платіж) - 787,36 грн., пеня - 49,04 грн.

Загальна сума податкової заборгованості по вказаним податкам становить 68665,81 грн.

Щодо податкового боргу відповідача по земельному податку з юридичних осіб, суд зазначає наступне.

З матеріалів справи судом встановлено, що відповідачем подано податкову декларацію з плати за землю (земельний податок) за 2022 рік № від 16.02.2022, якою самостійно узгоджено річну суму до сплати в розмірі 42 255,36 грн. (щомісячно - 3 521,28 грн). Розмір несплаченого податкового зобов`язання по вказаній декларації частково за січень 2022, лютий-грудень 2022 становить 42 246,79 грн. (а.с. 18-19).

Відповідачем подано податкову декларацію з плати за землю (земельний податок) за 2023 рік № від 17.02.2023, якою самостійно узгоджено річну суму до сплати в розмірі 24 296,94 грн. (щомісячно - 2 024,75 грн). Розмір несплаченого податкового зобов`язання по вказаній декларації за січень-грудень 2023 становить 24 296,94 грн. (а.с. 20-21).

Відповідачем подано податкову декларацію з плати за землю (земельний податок) за 2024 рік № від 19.02.2024, якою самостійно узгоджено річну суму до сплати в розмірі 1 926,07 грн. (щомісячно - 160,51 грн). Розмір несплаченого податкового зобов`язання по вказаній декларації за січень-серпень 2024 року становить 1 284,08 грн. (а.с. 22-23).

У відповідача наявний податковий борг з земельного податку з юридичних осіб, який нарахований Головним управлінням ДПС у Сумській області, відповідно до податкового повідомлення - рішення від 06.06.2024 №7562/18280408 на суму 0,80 грн. за штрафними санкціями, прийнятого на підставі акту перевірки № 6652/А/18-28-04-08/34013426 від 04.06.2024, отримано 06.06.2024. Розмір несплаченої суми штрафних санкцій по вказаному податковому повідомленні - рішенні становить 0,80 грн. (а.с. 71,72).

Відповідно до ст. 129 ПК України відповідачу також нарахована пеня з земельного податку з юридичних осіб на суму 0,78 грн. за несвоєчасну сплату податкового зобов`язання по податковій декларації з плати за землю № від 16.02.2022.

Щодо податкового боргу відповідача по податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки, сплачений юридичними особами, які є власниками об`єктів нежитлової нерухомості, суд зазначає наступне.

З матеріалів справи судом встановлено, що відповідачем подано податкову декларацію з податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки за 2023 рік з додатком 2 Розрахунку №1 у частині об`єктів нежитлової нерухомості № від 16.02.2023, якою самостійно узгоджено річну суму до сплати в розмірі 3 329,87 грн. (щоквартально - 832,47 грн). Розмір несплаченого податкового зобов`язання по вказаному розрахунку до декларації частково за 4 кв. 2023 становить 197,97 грн. (а.с.63-64).

Відповідачем подано податкову декларацію з податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки за 2024 рік з додатком 2 Розрахунку №1 у частині об`єктів нежитлової нерухомості № від 15.02.2024, якою самостійно узгоджено річну суму до сплати в розмірі 785,87 грн. (щоквартально - 196,47 грн). Розмір несплаченого податкового зобов`язання по вказаному розрахунку до декларації за 1-3 кв. 2024 становить 589,41 грн. (а.с. 67-68).

Відповідно до ст. 129 ПК України відповідачу також нарахована пеня з податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки, сплачений юридичними особами, які є власниками об`єктів нежитлової нерухомості на суму 49,04 грн. за несвоєчасну сплату податкового зобов`язання по податковій декларації з податку на нерухоме майно № від 16.02.2023.

28.03.2023 позивачем була сформована податкова вимога № 0-1828 (а.с. 15) та направлена на податкову адресу відповідача.

Рішеннями заступника начальника ГУ ДПС у Сумській області рішення від 04.10.2023 №328/4-1828, від 08.04.2024 №177/4-1828, від 05.08.2024 № 344/4-1828, від 29.10.2024 №466/4-1828 (а.с. 30, 32, 34, 35), відповідно до пункту 95.5 статті 95 ПК України, стягнуто з Товариства з обмеженою відповідальністю "Енерго-сервісне підприємство "Енергосила" податковий борг.

На виконання вищевказаних рішень Головним управлінням ДПС у Сумській області були направлені платіжні інструкції у банки, у яких відкриті рахунки Товариства з обмеженою відповідальністю "Енерго-сервісне підприємство "Енергосила" для стягнення податкового боргу (а.с. 36-58), однак платіжні інструкції були повернуті на підставі Постанови Правління НБУ №163 від 29.07.2022 «Про затвердження Інструкції про безготівкові розрахунки в Україні в національній валюті користувачів платіжних послуг».

Товариству з обмеженою відповідальністю "Енерго-сервісне підприємство "Енергосила" засобами поштового зв`язку було направлено рішення про опис майна у податкову заставу від 28.03.2023 № 297/18-28-13-02-01 (а.с. 16).

На підставі рішення про опис майна від 28.03.2023 № 297/18-28-13-02-01 складено акт опису майна від 06.06.2024 № 91 (а.с. 25).

Право податкової застави зареєстроване у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, що підтверджено відповідними інформаційними витягами (а.с. 26-29).

З урахуванням того, що заходи стягнення, вжиті позивачем, не призвели до погашення відповідачем податкового боргу, він звернувся до суду з вимогою про надання дозволу на погашення податкового боргу відповідача за рахунок майна платника податків, що перебуває у податковій заставі.

Вирішуючи спір по суті, суд зазначає наступне.

Згідно з статтею 67 Конституції України кожен зобов`язаний сплачувати податки і збори в порядку і розмірах, встановлених законом.

Відповідно до пункту 15.1 статті 15 Податкового кодексу України платниками податків визнаються фізичні особи (резиденти і нерезиденти України), юридичні особи (резиденти і нерезиденти України) та їх відокремлені підрозділи, які мають, одержують (передають) об`єкти оподаткування або провадять діяльність (операції), що є об`єктом оподаткування згідно з цим Кодексом або податковими законами, і на яких покладено обов`язок із сплати податків та зборів згідно з цим Кодексом.

Підпунктом 16.1.4 пункту 16.1 статті 16 Податкового кодексу України зазначено, що платник податків зобов`язаний сплачувати податки та збори в строки та у розмірах, встановлених цим Кодексом та законами з питань митної справи.

Згідно з підпунктом 14.1.175 пункту 14.1 статті 14 Податкового кодексу України податковий борг - сума узгодженого грошового зобов`язання, не сплаченого платником податків у встановлений цим Кодексом строк, та непогашеної пені, нарахованої у порядку, визначеному цим Кодексом.

Відповідно до пункту 87.2 статті 87 Податкового кодексу України джерелами погашення податкового боргу платника податків є будь-яке майно такого платника податків з урахуванням обмежень, визначених цим Кодексом, а також іншими законодавчими актами.

У пункті 95.1 статті 95 Податкового кодексу України зазначено, що контролюючий орган здійснює за платника податків і на користь держави заходи щодо погашення податкового боргу такого платника податків шляхом стягнення коштів, які перебувають у його власності, а в разі їх недостатності - шляхом продажу майна такого платника податків, яке перебуває у податковій заставі.

Відповідно до пункту 88.1 статті 88 Податкового кодексу України з метою забезпечення виконання платником податків своїх обов`язків, визначених цим Кодексом, майно платника податків, який має податковий борг, передається у податкову заставу.

У пункті 89.3 статті 89 Податкового кодексу України зазначено, що майно, на яке поширюється право податкової застави, оформлюється актом опису. До акта опису включається ліквідне майно, яке можливо використати як джерело погашення податкового боргу.

Згідно з пунктом 95.3 статті 95 Податкового кодексу України контролюючий орган звертається до суду щодо надання дозволу на погашення усієї суми податкового боргу за рахунок майна платника податків, що перебуває у податковій заставі.

Рішення суду щодо надання вказаного дозволу є підставою для прийняття контролюючим органом рішення про погашення усієї суми податкового боргу. Рішення контролюючого органу підписується керівником (його заступником або уповноваженою особою) контролюючого органу та скріплюється гербовою печаткою контролюючого органу. Перелік відомостей, які зазначаються у такому рішенні, встановлюється центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику.

З огляду на наведені положення Податкового кодексу України, суд дійшов висновку, що достатньою умовою для звернення контролюючого органу до суду, за якої можливе надання дозволу на погашення усієї суми податкового боргу за рахунок майна платника податків, що перебуває у податковій заставі, є відсутність на рахунках такого платника грошових коштів.

Відповідно до абз.2 п.95.5 ст.95 Податкового кодексу України у разі якщо податковий борг виник у результаті несплати грошових зобов`язань та/або пені, визначених платником податків у податкових деклараціях або уточнюючих розрахунках, що подаються контролюючому органу в установлені цим Кодексом строки, стягнення коштів за рахунок готівки, що належить такому платнику податків, та/або коштів з рахунків такого платника у банках здійснюється за рішенням керівника (його заступника або уповноваженої особи) контролюючого органу без звернення до суду, за умови якщо такий податковий борг не сплачується протягом 90 календарних днів, наступних за останнім днем граничного строку його сплати, та відсутності/наявності у меншій сумі непогашеного зобов`язання держави щодо повернення такому платнику податків помилково та/або надміру сплачених ним грошових зобов`язань, та/або бюджетного відшкодування податку на додану вартість. У разі наявності непогашеного зобов`язання держави перед платником податків у сумі, що є меншою за суму податкового боргу, ця норма застосовується в межах різниці між сумою податкового боргу та сумою зобов`язання держави.

У таких випадках:

- рішення про стягнення коштів з рахунків такого платника податків у банках є вимогою стягувача до боржника, що підлягає негайному та обов`язковому виконанню шляхом ініціювання переказу у платіжній системі за правилами відповідної платіжної системи;

- рішення про стягнення готівкових коштів вручається такому платнику податків і є підставою для стягнення.

Стягнення готівкових коштів здійснюється у порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України.

Таким чином, вказана норма п.95.5 ст.95 Податкового кодексу України дозволяє керівнику контролюючого органу чи його заступнику приймати рішення про стягнення коштів у рахунок погашення податкового боргу платника податків без звернення до суду і таке рішення є підставою для стягнення коштів платника податків з рахунків у банках у рахунок погашення податкового боргу.

Матеріалами справи підтверджено, що з метою вжиття заходів щодо погашення податкового боргу заступником начальника ГУ ДПС у Сумській області, відповідно до пункту 95.5 статті 95 ПК України, винесено рішення від 04.10.2023 №328/4-1828, від 08.04.2024 №177/4-1828, від 05.08.2024 № 344/4-1828, від 29.10.2024 №466/4-1828 про стягнення з рахунків/електронних гаманців платника податків у банках, небанківських надавачів платіжних послуг/емітентів електронних грошей у рахунок погашення податкового боргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Енерго-сервісне підприємство "Енергосила" (а.с. 30, 32, 34, 35).

Відповідно до п.3 ч.1 ст.41 Закону України «Про платіжні послуги» ініціатором платіжної операції може бути стягувач, що отримує відповідне право виключно на підставі встановлених законом виконавчих документів, - у випадках, передбачених законодавством, або на підставі рішення суду, що набрало законної сили, або рішення керівника органу стягнення (його заступника або уповноваженої особи) - у випадках, передбачених ПК України.

Згідно з ч.11 ст.42 Закону України «Про платіжні послуги» платіжні операції, ініційовані стягувачем у передбачених законодавством випадках на підставі виконавчих документів або на підставі рішення суду, що набрали законної сили, або рішення керівника органу стягнення (його заступника або уповноваженої особи) відповідно Податкового кодексу України, не потребують надання платником згоди на їх виконання.

Інструкція про безготівкові розрахунки в національній валюті користувачів платіжних послуг, яка затверджена постановою Національного банку України від 29 липня 2022 року № 163 (далі - Інструкція № 163), регламентує порядок ініціювання та виконання платіжних операцій за рахунками користувачів платіжних послуг, які відкриті в надавачів платіжних послуг з обслуговування рахунку.

Відповідно до п. 6 розділу І Інструкції № 163 примусове списання (стягнення) - платіжна операція з рахунку платника, що здійснюється стягувачем без згоди платника на підставі встановленого законом України виконавчого документа у випадках, передбачених законодавством України, або на підставі рішення суду, що набрало законної сили, чи рішення керівника органу стягнення (його заступника або уповноваженої особи) у випадках, передбачених Податковим кодексом України.

Основні організаційно-правові засади обміну інформацією щодо відкриття/закриття рахунків платників податків в електронному вигляді між Державною податковою службою України та банками, іншими фінансовими установами визначено Порядком подання повідомлень про відкриття/закриття рахунків платників податків у банках та інших фінансових установах до контролюючих органів, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 18.08.2015 № 721 (зі змінами) (далі - Порядок №721).

Порядок № 721 визначає послідовність дій банків та інших фінансових установ під час надання повідомлень про відкриття або закриття рахунків платників податків - юридичних осіб (резидентів і нерезидентів) незалежно від організаційно-правової форми, відокремлених підрозділів та представництв юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та осіб, які провадять незалежну професійну діяльність до контролюючих органів, у яких обліковуються платники податків, та відкриття або закриття банками власних кореспондентських рахунків, а також форму і зміст повідомлень про відкриття/закриття рахунків платників податків у банках та інших фінансових установах, перелік підстав для відмови контролюючих органів у взятті рахунків на облік.

Відповідно Порядку № 721 банки та інші фінансові установи відкривають поточні та інші рахунки платникам податків та зобов`язані надіслати Повідомлення до контролюючого органу, у якому обліковується платник податків, у день відкриття/закриття рахунку.

На виконання рішень від 04.10.2023 №328/4-1828, від 08.04.2024 №177/4-1828, від 05.08.2024 № 344/4-1828, від 29.10.2024 №466/4-1828, Головним управлінням ДПС у Сумській області були направлені платіжні інструкції у банки, в яких відкриті рахунки відповідача з вимогою про списання коштів на суму податкового боргу, а саме за 2023 та 2024 роки та копії платіжних інструкцій: №№12971, 15148, 12973, 12970, 3533, 3529, 10756, 10757, 10754, 10755, 7244, 7246, 7243, 7241, 7233, 7235, 7238, 7240, 5568, 5564, 5566, 5561, 5565, 5569, 5567, 5570, 992, 991, 987, 988, 989, 990, 353, 3528, 3530, 3531, 17159, 17157, 17158, 17153, 13442, 13451, 17155, 17159, 13449, 12857 (а.с. 36-58).

Однак, вищевказані платіжні інструкції були повернуті позивачу без виконання, із зазначенням причини повернення: страхові кошти, зараховані на окремий рахунок не можуть бути спрямовані на задоволення вимог кредиторів, на стягнення на підставі виконавчих та інших документів, за якими здійснюється стягнення відповідно до закону, повернено без виконання в порядку, визначеному п.п.3 п.12 та п.п 3 п.27 р.1, абз.3 п.69 розд.4 Інструкції №163.

Натомість контролюючим органом описано майно платника податків у податкову заставу. Право податкової застави зареєстроване у визначеному законом порядку.

Відповідно до п.п.14.1.155 п.14.1 ст.14 Податкового кодексу України податкова застава - це спосіб забезпечення сплати платником податків грошового зобов`язання та пені, не сплачених таким платником у строк, визначений цим Кодексом.

Згідно п.87.2 ст.87 Податкового кодексу України, джерелами погашення податкового боргу платника податків є будь-яке майно такого платника податків з урахуванням обмежень, визначених цим Кодексом, а також іншими законодавчими актами.

Відповідно до п.88.1 та п.88.2 ст.88 Податкового кодексу України, з метою забезпечення виконання платником податків своїх обов`язків, визначених цим Кодексом, майно платника податків, який має податковий борг, передається у податкову заставу. Право податкової застави виникає згідно з цим Кодексом та не потребує письмового оформлення.

Статтею 89 Податкового кодексу України встановлено, що право податкової застави виникає: у разі несплати у строки, встановлені цим Кодексом, суми грошового зобов`язання, самостійно визначеної платником податків у податковій декларації, - з дня, що настає за останнім днем зазначеного строку; у разі несплати у строки, встановлені цим Кодексом, суми грошового зобов`язання, самостійно визначеної контролюючим органом, - з дня виникнення податкового боргу; у випадку, визначеному в пункті 100.11 статті 100 цього Кодексу, - з дня укладання договору про розстрочення, відстрочення грошових зобов`язань.

З урахуванням положень цієї статті право податкової застави поширюється на будь-яке майно платника податків, яке перебуває в його власності (господарському віданні або оперативному управлінні) у день виникнення такого права і балансова вартість якого відповідає сумі податкового боргу платника податків, крім випадків, передбачених пунктом 89.5 цієї статті, а також на інше майно, на яке платник податків набуде прав власності у майбутньому.

У разі якщо балансова вартість майна, на яке поширюється податкова застава, є меншою ніж сума податкового боргу платника податків, право податкової застави поширюється на таке майно (п.п.89.2 ст.89 ПК України).

Майно, на яке поширюється право податкової застави, оформлюється актом опису. До акта опису включається ліквідне майно, яке можливо використати як джерело погашення податкового боргу. Опис майна у податкову заставу здійснюється на підставі рішення керівника (його заступника або уповноваженої особи) контролюючого органу, яке пред`являється платнику податків, що має податковий борг. Акт опису майна, на яке поширюється право податкової застави, складається податковим керуючим у порядку та за формою, що затверджені центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику (п.89.3 ст.89 ПК України).

Так, на податкову адресу відповідача засобами поштового зв`язку було направлено рішення про опис майна податкову заставу від 28.03.2023 № 297/18-28-13-02-01 (а.с. 16).

На підставі рішення про опис майна від 28.03.2023 № 297/18-28-13-02-01 складено акт опису майна від 06.06.2024 № 91 (а.с. 25).

Суд звертає увагу, що матеріали справи не містять доказів оскарження рішення про опис майна у податкову заставу чи акта опису майна у податкову заставу.

Крім того, відповідач жодних заперечень, доказів сплати суми податкового боргу чи доказів наявності коштів на банківських рахунках, за рахунок яких можливо було б погасити податковий борг, до суду не надав.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України та частини другої статті 2 КАС України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з вимогами статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Відповідно до статті 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

Враховуючи викладене та з огляду на наявність у відповідача несплаченого податкового боргу, відсутність коштів на рахунках відповідача у банках, наявність у відповідача майна, яке перебуває у податковій заставі, та оскільки вжиті позивачем заходи щодо погашення податкового боргу відповідача позитивних результатів не дали, суд доходить висновку, що позовні вимоги Головного управління ДПС у Сумській області є обґрунтованими та підлягають задоволенню.

Керуючись ст.ст. 90, 139, 143, 241-246, 250, 255, 295 КАС України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов Головного управління ДПС у Сумській області до Товариства з обмеженою відповідальністю "Енерго-сервісне підприємство "Енергосила" про надання дозволу на погашення усієї суми податкового боргу за рахунок майна платника податків задовольнити.

Надати Головному управлінню ДПС у Сумській області (вул. Іллінська, 13, м. Суми, Сумська область, 40009, ) дозвіл на погашення податкового боргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Енерго-сервісне підприємство «Енергосила» (вул. Охтирська, 18, м. Суми, Сумська область, 40007, ) в розмірі 68665,81 грн. за рахунок майна платника податків, що перебуває у податковій заставі.

Рішення може бути оскаржено до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного рішення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя С.М. Глазько