Справа № 640/9848/20
Суддя: Лисенко В.І.
Дата ухвалення: 2026-02-13 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

13 лютого 2026 року м. Київ справа №640/9848/20

Суддя Київського окружного адміністративного суду Лисенко В.І., розглянувши в порядку в письмового провадження адміністративну справу за позовом Військової частини НОМЕР_1 до Головного управління Державної податкової служби у м. Києві про визнання протиправними дій, зобов`язати вчинити дії,

в с т а н о в и в:

Військова частина НОМЕР_1 звернулась до суду з позовом до Головного управління Державної податкової служби у м. Києві про визнання протиправними дій, зобов`язати вчинити дії, у якому просить суд:

- визнати протиправним рішення про застосування штрафних санкцій та нарахування пені за несплату (неперерахування) або несвоєчасну сплату (несвоєчасне перерахування) єдиного внеску від 13.02.2020 № та скасувати його;

- зобов?язати Головне Управління ДПС у м. Києві (Дарницький р-н м.Києва) внести відповідні зміни в інтегрованій картці платника - відокремленого підрозділу «Військова частина».

В обґрунтування позовних вимог зазначено, що висновки контролюючого органу, на підставі яких прийняте спірне рішення, є безпідставними та такими, що не ґрунтуються на положення чинного законодавства, оскільки єдиний внесок перерахований військовою частиною в строки, визначені ч.8 ст. 9 Закону №2464-VI. Крім того, позивач зазначає, що кошти були зараховані на рахунок ДПІ у Дарницькому районі ГУ ДФС м. Києва та використовувались за тим же призначенням. Позивач також зауважив, що фактично кошти помилково були зараховані на рахунок призначений для зарахування ЄСВ з грошового забезпечення, однак вказана підстава не може слугувати підставою для застосування штрафних санкцій та нарахування пені за несвоєчасне перерахування ЄСВ. У зв`язку з цим, вважає, що ним допущена помилка, яка не може тягнути за собою настання відповідальності.

Відповідач подав до суду відзив на позовну заяву, в якому проти позову заперечив. Відзив обґрунтований тим, що позивач несвоєчасно сплатив внесок на належний рахунок, а тому до нього правомірно застосовано штрафні санкції та пеню.

Позивачем направлено також до суду відповідь на відзив, в якому вказано про безпідставність доводів контролюючого органу, у зв`язку з чим спірне рішення підлягає визнанню протиправним та скасуванню.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 18.06.2020 прийнято справу №640/9848/20 до провадження судді Арсірія Р.О., визначено розгляд справи здійснювати в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін та проведення судового засідання за наявними у справі матеріалами.

На виконання положень п. 2 розділу ІІ Прикінцеві та перехідні положення Закону України №2825-ІХ, Окружним адміністративним судом міста Києва скеровано за належністю матеріали справи №640/9848/20 до Київського окружного адміністративного суду.

За результатом автоматизованого розподілу, справу №640/9848/20 передано на розгляд судді Київського окружного адміністративного суду Лисенко В.І.

03.11.2025 матеріали справи були фактично передані судді Лисенко В.І.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 03.11.2025 прийнято до провадження адміністративну справу №640/9848/20 та справа буде розглядатися одноособово суддею Лисенко В.І. за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

Встановивши правові позиції сторін по справі та їх обґрунтування, розглянувши подані документи і матеріали, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, оглянувши письмові докази, які були надані до матеріалів справи, судом встановлено наступне.

Головним Управлінням ДПС у м. Києві винесено рішення від 13.02.2020 № (отримано військовою частиною НОМЕР_1 19.02.2020 за вхідним № 436), згідно якого до військової частини НОМЕР_1 застосовано штрафні санкції та нараховано пеню за несплату (неперерахування) або несвоєчасну сплату (несвоєчасне перерахування) єдиного внеску на загальнообов?язкове державне соціальне страхування на загальну суму 511 802,96 грн. з яких штраф в сумі 384 811,27 грн. та пеня 126 991,69 грн.

Вищевказаним спірним рішенням контролюючим органом вирішено застосувати до військової частини НОМЕР_1 штраф у розмірі 384 811,27 грн та нарахувати пеню у розмірі 126 991,69 грн. за період з 03.10.2017 по 05.12.2019.

В обґрунтування правомірності оскаржуваного рішення контролюючим органом вказано, що військовою частиною НОМЕР_1 належним чином не виконувались вимоги ст. 9 Закону № 2464, оскільки єдиний внесок на відповідний рахунок за період з 03.10.2017 по 05.12.2019 сплачено з порушенням законодавчо встановленого строку, що призвело до прийняття рішення про застосування штрафних санкцій та нарахування пені за несплату (неперерахування) або несвоєчасну сплату (несвоєчасне перерахування) єдиного внеску від 13.02.2020 № , згідно з вимогами чинного законодавства.

При цьому, у перекиді помилково сплачених коштів згідно заяви Скаржника від 23.08.2019 № 1748 підприємству відмовлено.

Не погоджуючись з рішенням про застосування штрафних санкцій та нарахування пені за несплату (неперерахування) або несвоєчасну сплату (несвоєчасне перерахування) єдиного внеску від 13.02.2020 № ГУ ДПС у м. Києві скаржник подав скаргу до Державної податкової служби України, в якій просив скасувати вищезазначене рішення, як таке, що суперечить вимогам чинного законодавства.

Рішенням ДПС України від 25.03.2020 № 10879/6/99-00-08-00-01-06 оскаржуване рішення залишено без змін, а скаргу позивача - без задоволення.

Не погоджуючись з вказаним рішенням, вважаючи його протиправним та таким, що підлягає скасуванню, позивач звернувся до суду з цим позовом.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам суд зазначає наступне.

Відповідно до приписів частини 2 статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові та організаційні засади забезпечення збору та обліку єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, умови та порядок його нарахування і сплати та повноваження органу, що здійснює його збір та ведення обліку, визначає Закон України від 08 липня 2010 року № 2464-VI Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування (далі-Закон № 2464-VI).

У відповідності до пункту 4 частини 2 статті 6 Закону України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов?язкове державне соціальне страхування» платник єдиного внеску зобов?язаний подавати звітність та сплачувати до органу доходів і зборів за основним місцем обліку платника єдиного внеску у строки, порядку та за формою, встановленими центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику, за погодженням з Пенсійним фондом та фондами загальнообов?язкового державного соціального страхування. У разі надсилання звітності поштою вона вважається поданою в день отримання відділенням поштового зв?язку від платника єдиного внеску поштового відправлення із звітністю.

Згідно статті 11 Закону України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов?язкове державне соціальне страхування» орган доходів і зборів застосовує до платника єдиного внеску штрафні санкції за несплату (неперерахування) або несвоєчасну сплату (несвоєчасне перерахування) єдиного внеску накладається штраф у розмірі 20 відсотків своєчасно не сплачених сум.

Відповідно до пункту 6 частини 1 статті 1 Закону України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов?язкове державне соціальне страхування» недоїмка - сума єдиного внеску, своєчасно не нарахована та/або не сплачена у строки, встановлені цим Законом, обчислена органом доходів і зборів у випадках, передбачених цим Законом.

Відповідно до частин 7, 8 статті 9 Закону України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов?язкове державне соціальне страхування» єдиний внесок сплачується шляхом перерахування платником безготівкових коштів з його банківського рахунку.

Платники єдиного внеску зобов?язані сплачувати єдиний внесок, нарахований за відповідний базовий звітний період, не пізніше 20 числа місяця, що настає за базовим звітним періодом. Базовим звітним періодом для позивача є календарний місяць.

Частиною 10 статті 9 вказаного Закону встановлено, що днем сплати єдиного внеску вважається: у разі перерахування сум єдиного внеску з рахунку платника на відповідні рахунки органу доходів і зборів - день списання банком або центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, суми платежу з рахунку платника незалежно від часу її зарахування на рахунок органу доходів і зборів; у разі сплати єдиного внеску готівкою - день прийняття до виконання банком або іншою установою - членом платіжної системи документа на переказ готівки разом із сумою коштів у готівковій формі; у разі сплати єдиного внеску в іноземній валюті - день надходження коштів на відповідні рахунки органів доходів і зборів, відкриті в центральному органі виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів.

Судом встановлено, що військовою частиною НОМЕР_1 єдиний соціальний внесок, нарахований на заробітну плату працівників, які утримуються на посадах до заміщення їх військовослужбовцями, був перерахований на рахунок НОМЕР_2 , відкритий в установі ГУ ДКСУ у м. Києві для зарахувань ЄСВ, нарахованого на грошове забезпечення військовослужбовців, згідно платіжних доручень, які містяться в матеріалах справи.

При цьому, з матеріалів справи вбачається, що строки сплати внеску порушені не були, перерахування було здійснено в повному обсязі, кошти були зараховані на рахунок ДПІ у Дарницькому р-ні ГУ ДФС м. Києва та використовувались за тим же призначенням.

Судом також з`ясовано, що на вимоги про сплату боргу (недоїмки) №Ю-843-17 від 08.10.2018р., №0-843-17 від 09.02.2018р., №Ю-115637-17 від 11.04.2019 р., №O-115637-17 від 07.06.2019 р., №Ю-115637-17 від 04.07.2019 р., №Ю-115637-17 від 12.08.2019р., №Ю-115637-17 від 03.09.2019р., №Ю-115637-17 від 07.10.2019р., №Ю-115637,17 від 05.11.2019р. була погашена позивачем станом на 05.12.2020 внаслідок сплати на рахунок за № НОМЕР_3 (призначений для заробітної плати), замість рахунку за № НОМЕР_4 , що призначений для грошового забезпечення.

Тобто, фактично кошти помилково були зараховані на рахунок призначений для зарахування ЄСВ з грошового забезпечення.

З матеріалів справи також вбачається, що військова частина НОМЕР_1 неодноразово зверталася в письмовій формі (вихідний номер від 23.08.2019 року №1748) до ДПІ у Дарницькому районі щодо проведення взаємозаліку (перекидку) надмірно сплачених коштів з рахунку НОМЕР_5 на рахунок НОМЕР_6 для погашення недоїмки, яка виникла за рахунок невірного зарахування коштів під час сплати ЄСВ на застрахованих осіб на посадах працівників на рахунок, віднесений до грошового забезпечення військовослужбовців. Про це, зокрема, свідчить стан розрахунків з бюджетом станом на 01.01.2017, 01.01.2018 та 01.01.2019.

Вказані обставини не заперечуються відповідачем.

Суд вказує, що, згідно з пунктом 3 Порядку зарахування у рахунок майбутніх платежів єдиного внеску на загальнообов?язкове державне соціальне страхування або повернення надміру та/або помилково сплачених коштів, затвердженого наказом Міністерства фінансів України 16 січня 2016 року № 6, помилково сплачені суми єдиного внеску - суми коштів, які на певну дату зараховані на невідповідний рахунок 3719 та/або сплачені з рахунку неналежного платника.

Отже, вищезазначені штрафні санкції застосовуються у разі несплати (не перерахування) або несвоєчасної сплати (несвоєчасного перерахування) єдиного внеску, а не у випадку помилково сплачених суми єдиного внеску на невідповідний рахунок 3719. Помилка при зазначенні невідповідного рахунку 3719, не може слугувати підставою для застосування штрафних санкцій та нарахування пені за несвоєчасне перерахування ЄСВ.

Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 14.02.2018 р. по справі №816/1254/17 та від 21.02.2018 р., справа №813/1008/16.

Відповідно до п. 109.1 статті 109 Податкового кодексу України податковими правопорушеннями є протиправні діяння (дія чи бездіяльність) платників податків, податкових агентів, та/або їх посадових осіб, а також посадових осіб контролюючих органів, що призвели до невиконання або неналежного виконання вимог, установлених вказаним Кодексом та іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.

Як вже встановив суд позивач вчасно та в повному обсязі сплатив задекларовані суми єдиного внеску, проте помилково сплатив їх на інший рахунок.

Допущена позивачем помилка не свідчить про несплату необхідної суми єдиного внеску у встановлений строк та не спричинила настання жодних негативних наслідків або збитків для відповідного бюджету. Крім цього, така помилка самостійно виявлена платником, який вжив відповідні заходи щодо спрямування коштів за належністю.

Суд вважає, що допущення помилки під час перерахування платником суми грошового зобов`язання з єдиного соціального внеску у строк, встановлений Законом України № 2464, має кваліфікуватись як дія, хоча й помилкова, а тому не може слугувати підставою для притягнення платника до відповідальності за несплату або несвоєчасну сплату єдиного соціального внеску.

Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку, що рішення про застосування штрафних санкцій та нарахування пені за несплату (неперерахування) або несвоєчасну сплату (несвоєчасне перерахування) єдиного внеску від 13.02.2020 № є протиправним та підлягає скасуванню.

При цьому, позовна вимога про зобов`язання відповідача внести відповідні зміни в інтегрованій картці платника - відокремленого підрозділу «Військова частина НОМЕР_1 » також підлягає задоволенню з метою ефективного захисту порушених прав позивача з огляду на наступне.

Відображення контролюючим органом в інтегрованій картці платника податків відомостей щодо своєчасного нарахування та сплати податкових зобов`язань створює певні наслідки для платника податків та наявність у останнього матеріально-правового інтересу щодо вірного та об`єктивного відображення в інтегрованій картці фактичного стану розрахунків з бюджетом.

Відповідно, у разі скасування нарахованих штрафних санкцій та пені, контролюючий орган зобов`язаний вчинити дії щодо відображення/коригування у особовій картці позивача дійсного стану зобов`язань перед бюджетом.

Правила ведення в податкових органах оперативного обліку податків, зборів, платежів та єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування (далі - єдиний внесок), визначено Порядком ведення податковими органами оперативного обліку податків, зборів, платежів та єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, затвердженим наказом Міністерства фінансів України №5 від 12.01.2021р. (далі Порядок №5).

Відповідно до п.2 розд. І «Загальні положення» Порядку інтегрована картка платника (далі - ІКП) - форма оперативного обліку податків, зборів, платежів та єдиного внеску (далі - платежі), що ведеться за кожним видом платежу.

Згідно п.1 розд. ІІ «Інтегрована картка платника» Порядку з метою обліку нарахованих і сплачених, повернутих та відшкодованих сум платежів територіальними органами ДПС відкриваються ІКП за кожним платником та кожним видом платежу, які мають сплачуватися такими платниками на рахунки, відкриті в розрізі адміністративно-територіальних одиниць.

ІКП містить інформацію про облікові операції та облікові показники, які характеризують стан розрахунків платника з бюджетами та фондами загальнообов`язкового державного соціального і пенсійного страхування за відповідним видом платежу та відповідною адміністративно-територіальною одиницею.

Пунктом 2 вказаного розділу визначено, що ІКП закриваються структурним підрозділом, що здійснює облік платежів, у разі проведення заходів щодо зняття з обліку платників у податкових органах у зв`язку з припиненням платника податків або відсутністю за неосновним місцем обліку об`єктів оподаткування, або об`єктів, пов`язаних з оподаткуванням.

Територіальні органи ДПС проводять заходи, пов`язані з ліквідацією або реорганізацією платників податків, у тому числі формують відомості про відсутність (наявність) заборгованості зі сплати податків і зборів та відомості про відсутність (наявність) заборгованості зі сплати єдиного внеску відповідно до Порядку обліку платників податків і зборів, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 09 грудня 2011 року № 1588, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 29 грудня 2011 року за № 1562/20300 (у редакції наказу Міністерства фінансів України від 22 квітня 2014 року № 462) (далі - Порядок № 1588), та Порядку обліку платників єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 24 листопада 2014 року № 1162, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 03 грудня 2014 року за № 1553/26330 (далі - Порядок № 1162).

Підрозділ, що здійснює облік платежів, за основним та неосновним місцем обліку закриває ІКП не пізніше наступного робочого дня після формування відомостей в частині тих податків і зборів, щодо яких відсутня заборгованість на відповідній території, та відомостей з відміткою про відсутність заборгованості зі сплати єдиного внеску.

Підрозділ, що здійснює облік платежів, закриває ІКП у територіальному органі ДПС за неосновним місцем обліку у разі відсутності об`єктів оподаткування та об`єктів, пов`язаних з оподаткуванням, на відповідній території та після виконання підрозділами, які здійснюють адміністрування платежів, контрольно-перевірочні заходи, погашення боргу, адміністративне та судове оскарження, відповідних процедур щодо підтвердження повноти розрахунків по платежах, контроль за справлянням яких здійснюють податкові органи.

При цьому, в інформаційній системі ІКП закриваються із встановленням дати закриття за умов:

- погашення сум податкового боргу, недоїмки зі сплати єдиного внеску, штрафних санкцій та пені та/або списання сум податкового боргу, штрафних санкцій та пені;

- повернення платнику помилково та/або надміру сплачених грошових зобов`язань та/або списання до бюджетів за заявою платника;

- повернення платнику помилково та/або надміру сплачених коштів єдиного внеску та/або списання до фондів загальнообов`язкового державного соціального і пенсійного страхування за заявою платника;

- відсутності розстрочених (відстрочених) грошових зобов`язань, податкового боргу або іншої заборгованості, контроль за справлянням якої покладено на податкові органи, яка може бути розстрочена (відстрочена) згідно з чинним законодавством, не погашених на дату закриття ІКП;

- повноти відображення в ІКП результатів контрольно-перевірочної роботи.

Інформація щодо нарахувань та надходжень платежів до бюджетів за платниками, у яких закриті ІКП, враховується в звітності податкових органів до кінця відповідного року, у якому відбулось таке нарахування та/або сплата.

За наявності грошових зобов`язань або податкового боргу, або неузгоджених сум грошових зобов`язань, які оскаржуються в адміністративному або судовому порядку, податковий орган не здійснює подальші процедури щодо закриття ІКП до їх погашення або визнання такого боргу безнадійним та його списання у порядку, визначеному статтею 101 розділу II Кодексу.

За наявності нарахованих та/або несплачених сум єдиного внеску або боргу (недоїмки) з єдиного внеску, податковий орган не здійснює подальші процедури щодо зняття платника єдиного внеску з обліку до їх сплати (погашення) або списання такого боргу (недоїмки) у порядку, визначеному Законом України "Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування".

Згідно з Порядком №5, інтегрована картка платника (далі - ІКП) - форма оперативного обліку податків, зборів, платежів та єдиного внеску, що ведеться за кожним видом платежу.

Відповідно до пункту 1 глави 1 Розділу II Порядку, з метою обліку нарахованих і сплачених, повернутих та відшкодованих сум платежів територіальними органами ДПС відкриваються ІКП за кожним платником та кожним видом платежу, які мають сплачуватися такими платниками на рахунки, відкриті в розрізі адміністративно-територіальних одиниць.

ІКП містить інформацію про облікові операції та облікові показники, які характеризують стан розрахунків платника з бюджетами та фондами загальнообов`язкового державного соціального і пенсійного страхування за відповідним видом платежу та відповідною адміністративно-територіальною одиницею.

Згідно з главою 2 Розділу II Порядку, з метою забезпечення контролю за правильністю відкриття/закриття ІКП в інформаційній системі щодекадно забезпечується автоматичне формування реєстрів контролю: реєстр контролю ІКП, відкритих в інформаційній системі, які не відповідають Переліку форм ІКП; реєстр контролю наявності відкритої ІКП за платником, стосовно якого в ЄДР внесено запис про припинення; реєстр контролю наявності ІКП без ознаки «Платник відсутній в реєстрі» відкритої платнику, якого не включено / виключено з реєстру платників певного податку.

Наявні записи в реєстрах контролю не пізніше наступного робочого дня з дня їх виявлення відпрацьовуються підрозділом, що здійснює облік платежів, шляхом усунення помилок: у разі виявлення невідповідностей між ІКП, відкритими в інформаційній системі, та Переліком форм ІКП - здійснюється перекодування ІКП на відповідну форму обліку ІКП; у разі виявлення ІКП, відкритої за платником, якого не включено / виключено з реєстру платників певного податку,- здійснюється перекодування такої ІКП з ознакою «Платник відсутній в реєстрі».

Аналіз наведених норм права дає можливість дійти висновку, що відображення контролюючим органом в інтегрованій картці платника податків відомостей щодо своєчасного нарахування та сплати податкових зобов`язань створює певні наслідки для платника податків та наявність у останнього матеріально-правового інтересу щодо вірного та об`єктивного відображення в інтегрованій картці фактичного стану розрахунків з бюджетом.

Відповідно, у разі протиправності податкового боргу контролюючий орган зобов`язаний вчинити дії щодо відображення/коригування у особовій картці позивача дійсного стану зобов`язань перед бюджетом.

Вказана правова позиція також викладена у постанові Верховного Суду від 25 березня 2020 року в адміністративній справі № 826/9288/18.

Суд зазначає, що спосіб відновлення порушеного права має бути ефективним та таким, який виключає подальші протиправні рішення, дії чи бездіяльність суб`єкта владних повноважень, а у випадку невиконання, або неналежного виконання рішення не виникала б необхідність повторного звернення до суду, а здійснювалося примусове виконання рішення.

Судом наголошується, що спосіб відновлення порушеного права має бути ефективним та таким, який виключає подальші протиправні рішення, дії чи бездіяльність суб`єкта владних повноважень, а у випадку невиконання, або неналежного виконання рішення не виникала б необхідність повторного звернення до суду, а здійснювалося примусове виконання рішення.

Суд вважає, що для ефективного поновлення порушеного права необхідною умовою є існування чіткого зв`язку між правопорушенням та способом захисту права, тобто метою судового захисту має бути усунення перешкод в реалізації права, а її досягненням - визначений спосіб захисту права, який би вичерпував себе.

Отже, вимога на захист права має відповідати змісту порушеного права та характеру правопорушення, забезпечити поновлення порушеного права, а у разі неможливості такого поновлення - гарантувати особі можливість отримання нею відповідного відшкодування.

Триваюче правопорушення - це проступок, пов`язаний з тривалим, неперервним невиконанням обов`язків, передбачених законом. Тобто, триваючі правопорушення характеризуються тим, що особа, яка вчинила якісь певні дії чи бездіяльність, перебуває надалі у стані безперервного продовження цих дій (бездіяльності). Ці дії безперервно порушують закон протягом якогось часу. Іноді такий стан продовжується значний час і увесь час винний безперервно вчиняє правопорушення у вигляді невиконання покладених на нього обов`язків. Триваюче правопорушення припиняється лише у випадку усунення стану за якого об`єктивно існує цей обов`язок, виконанням обов`язку відповідним суб`єктом або припиненням дії відповідної норми закону.

Так суд вважає, що ГУ ДПС у м. Києві має провести коригування облікових даних позивача у базах даних контролюючого органу шляхом виключення суми заборгованості по єдиному внеску, що виникла внаслідок застосування за період з 03.10.2017 до 05.12.2019 штрафних санкцій в розмірі 384 811,27 грн. та нарахування пені за несплату (неперерахування) або несвоєчасну сплату (несвоєчасне перерахування) єдиного внеску на загальнообов?язкове державне соціальне страхування на суму 126 991,69 грн.

Враховуючи вищевикладене, цілком логічним є зобов`язати контролюючий орган внести вищевказані зміни у ІКП позивача.

Вказані дії є ефективним способом захисту прав та інтересів позивача, такий спосіб відповідає вимогам чинного законодавства та не позбавляє суб`єкта владних повноважень дискреційного розсуду, адже такий обов`язок прямо передбачений нормативно-правовим актом.

За визначенням частини першої статті 72 КАС України, доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Достатніми, у розумінні частини першої статті 76 КАС України, є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування.

За змістом частини другої вищезазначеної правової норми процесуального закону, питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Разом з тим частина перша статті 77 КАС України покладає на кожну сторону обов`язок довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Отже, виходячи з заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України та матеріалів справи, суд дійшов висновку, що відповідач, як суб`єкт владних повноважень, не надав суду доказів, які спростовували б доводи позивача, а відтак, не довів правомірності прийнятого податкового повідомлення-рішення, а тому заявлені позивачем вимоги є такими, що підлягають задоволенню.

Частиною першою статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

З матеріалів справи вбачається, що позивачем при зверненні до суду понесені судові витрати, пов`язані зі сплатою судового збору за подання позову до суду у розмірі 9 779,04 грн., що документально підтверджується платіжними документами.

Отже, оскільки позовну заяву задоволено, сплачений судовий збір за подачу позову до суду у сумі 9 779,04 грн. підлягає стягненню на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань відповідача - Головного управління Державної податкової служби у Миколаївській області.

Керуючись статтями 2, 9, 14, 73-78, 90, 143, 242-246, 250, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,

в и р і ш и в:

Адміністративний позов задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати рішення Головного управління ДПС у м. Києві від 13.02.2020 № про застосування штрафних санкцій та нарахування пені за несплату (неперерахування) або несвоєчасну сплату (несвоєчасне перерахування) єдиного внеску.

Зобов`язати Головне Управління ДПС у м. Києві (код ЄДРПОУ ВП 44116011, 04116, м.Київ, вул.Шолуденка, буд.33/19) здійснити коригування відомостей в інтегрованій картці платника єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування Військової частини НОМЕР_1 (код ЄДРПОУ НОМЕР_7 , АДРЕСА_1 ) шляхом виключення з неї відомостей про наявність заборгованості зі сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування на загальну суму 511 802,96 грн., яка виникла за рахунок застосування за період з 03.10.2017 до 05.12.2019 штрафних санкцій в розмірі 384 811,27 грн. та нарахування пені на суму 126 991,69 грн.

Стягнути на користь Військової частини НОМЕР_1 (код ЄДРПОУ НОМЕР_7 , АДРЕСА_1 ) судовий збір у розмірі 9 779,04 (дев`ять тисяч сімсот сімдесят дев`ять) гривень 04 коп. за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень Головного управління Державної податкової служби у м. Києві (код ЄДРПОУ ВП 44116011, 04116, м.Київ, вул.Шолуденка, буд.33/19).

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Суддя Лисенко В.І.