Справа № 560/2110/26
Суддя: Блонський В.К.
Дата ухвалення: 2026-02-13 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 560/2110/26
УХВАЛА

13 лютого 2026 рокум. Хмельницький

Суддя Хмельницького окружного адміністративного суду Блонський В.К., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції України в Хмельницькій області про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся в суд з позовом до відповідача, в якому просить:

1. Визнати протиправною бездіяльність ГУНП в Хмельницькій області щодо не нарахування та невиплати позивачу при звільненні грошової компенсації за невикористанні дні додаткової відпустки за період 2021-2024 роки.

2. Зобов`язати ГУНП в Хмельницькій області нарахувати та виплатити позивачу вказану компенсацію.

3. Стягнути з ГУНП в Хмельницькій області на користь позивача середній заробіток за час затримки розрахунку, починаючи з 09 грудня 2025 року по день винесення рішення суду (або дату фактичної виплати).

Згідно з частиною 1 статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи: 1) подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; 2) має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником); 3) відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; 4) належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності; 5) позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); 6) немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Перевіривши позовну заяву на відповідність вимогам статей 160, 161, КАС України, суддя дійшов висновку, що вона підлягає залишенню без руху, з таких підстав.

Відповідно до пунктів 4, 5 частини п`ятої статті 160 КАС України у позовній заяві зазначаються, зокрема, зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а також зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Однак подана позовна заява не містить належного викладу обставин, якими позивач обґрунтовує заявлені вимоги, не наведено правового обґрунтування позовних вимог, а також не конкретизовано підстави звернення до адміністративного суду з відповідним позовом.

Відповідно до Відповідно до ч. 3 ст. 161 КАС України, до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до висновків, викладених у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25.08.2020 у справі № 910/13737/19, майновий позов (позовна вимога майнового характеру) - це вимога про захист права або інтересу, об`єктом якої є благо, що підлягає грошовій оцінці. Будь-який майновий спір має ціну.

Позивачем заявлено вимогу майнового характеру щодо стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні.

Суддя зазначає, що середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні за своєю правовою природою не є основною чи додатковою заробітною платою, а також не є заохочувальною чи компенсаційною виплатою (зокрема, компенсацією працівникам втрати частини заробітної плати у зв`язку з порушенням термінів її виплати) у розумінні статті 2 Закону України «Про оплату праці», тобто середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні не входить до структури заробітної плати.

Так, у постанові Великої Палати Верховного Суду від 30 січня 2019 року у справі № 910/4518/16 (провадження № 12-301гс18) зроблено правовий висновок про те, що середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні за своєю правовою природою не є основною чи додатковою заробітною платою, а також не є заохочувальною чи компенсаційною виплатою (зокрема, компенсацією працівникам втрати частини заробітної плати у зв`язку з порушенням термінів її виплати) у розумінні статті 2 Закону № 108/95-ВР, тобто середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні не входить до структури заробітної плати.

Аналогічного висновку дійшла Велика Палата Верховного Суду в постанові від 08.02.2022 у справі № 755/12623/19, досліджуючи правову природу понять «середній заробіток за час затримки розрахунку» та «середній заробіток за час вимушеного прогулу».

При цьому, середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні є спеціальним видом відповідальності роботодавця, підлягає грошовій оцінці, а тому вказана позовна заява належить до об`єктів справляння судового збору.

Статтею 4 частиною 1 Закону України № 3674-VI визначено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно з частиною 2 статті 4 Закону України № 3674-VI за подання до адміністративного суду позову майнового характеру, який подано фізичною особою або фізичною особою - підприємцем, сплачується судовий збір за ставкою у розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до Закону України "Про Державний бюджет України на 2026 рік" станом на 01 січня 2026 року розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб складає 3328,00 грн.

При поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Отже, судовий збір за подання цього позову з майновими вимогами (середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні) становить 1 відсоток ціни заявлених позовних вимог.

Крім того, відповідно до пункту 3 частини 5 статті 160 КАС України в позовній заяві зазначаються, зокрема, ціна позову (хоча би на день звернення до суду), обґрунтований розрахунок суми, що стягується, - якщо у позовній заяві містяться вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної оскаржуваним рішенням, діями, бездіяльністю суб`єкта владних повноважень.

Позивачем у позовній заяві зазначено ціну позову 80000 грн, однак не наведено розрахунку такої суми та не надано документ про сплату судового збору у розмірі, встановленому законом.

Відповідно до пункту 4 частини п`ятої статті 160 КАС України у позовній заяві обов`язково зазначається зміст позовних вимог. Зміст позовних вимог повинен бути чітким, визначеним та однозначним, таким, що дає можливість суду встановити предмет спору та межі судового розгляду.

Частиною першою статті 9 КАС України передбачено, що суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, та в межах позовних вимог.

Отже, саме позивач визначає предмет і зміст позовних вимог, а суд не наділений повноваженнями обирати один із кількох запропонованих позивачем альтернативних способів захисту порушеного права.

Позивач серед іншого просить стягнути з ГУНП в Хмельницькій області на користь позивача середній заробіток за час затримки розрахунку, починаючи з 09 грудня 2025 року по день винесення рішення суду (або дату фактичної виплати).

Суддя зазначає, що формулювання позовних вимог в альтернативній формі не відповідає вимогам статті 160 КАС України, оскільки не містить чіткого та визначеного способу судового захисту, що унеможливлює встановлення меж розгляду справи.

Відповідно до пункту 8 частини 5 статті 160 КАС України в позовній заяві зазначаються перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності), зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу (частина 5 статті 94 КАС України).

Однак, в порушення наведених норм законодавства, позивачем не зазначено в позовній заяві щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових доказів, копії яких додано до заяви.

У разі подання позовної заяви та доданих до неї документів в електронній формі через електронний кабінет до позовної заяви додаються докази надсилання її копії та копій доданих документів іншим учасникам справи з урахуванням положень статті 44 цього Кодексу (ч.2 ст. 161 КАС України).

Позивач до позовної заяви не додав доказів направлення її копії та копії доданих до неї документів на адресу відповідача з урахуванням положень статті 44 КАС України.

Відповідно до частини першої статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Наведені обставини вказують на невідповідність позовної заяви вимогам, процесуального законодавства, тому її потрібно залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення вказаних недоліків шляхом подання до суду:

- нової редакції позовної заяви, приведеної у відповідність до норм КАС України, з урахуванням зауважень суду в цій ухвалі;

- розрахунку суми середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні та оригіналу квитанції про сплату судового збору, у розмірі, що відповідає Закону України "Про судовий збір" та ціні позову або доказів, що підтверджують право на звільнення від сплати судового збору.

Керуючись статтями 169, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 , залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви - 5 днів з дня вручення йому ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Головуючий суддяВ.К. Блонський