Справа № 440/3804/25
Суддя: Жигилій С.П.
Дата ухвалення: 2026-02-12 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 лютого 2026 р.Справа № 440/3804/25
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді: Жигилія С.П.,

Суддів: Макаренко Я.М. , Перцової Т.С. ,

за участю секретаря судового засідання Кругляк М.С.

представника позивача Івановой О.І.

представника відповідача Гуляєва Ю.А.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою Головного управління ДПС у Полтавській області на рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 19.08.2025 (суддя: С.С. Бойко, м. Полтава, повний текст складено 29.08.2025) по справі № 440/3804/25

за позовом Приватного підприємства "Альфа-Капітал"

до Головного управління ДПС у Полтавській області

про скасування податкового повідомлення-рішення,

ВСТАНОВИВ:

Приватне підприємство "Альфа-Капітал" (далі по тексту позивач, ПП "Альфа-Капітал") звернулось до Полтавського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Головного управління ДПС у Полтавській області (далі по тексту відповідач, ГУ ДПС у Полтавській області), в якому просить суд:

- визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Державної податкової служби України у Полтавській області «Про проведення документальної позапланової виїзної перевірки Приватного підприємства "Альфа-Капітал" (податковий номер 35171344)» №203-п від 20 січня 2025 року.

- визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління Державної податкової служби України у Полтавській області №6 від 28 лютого 2025 року.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що перевірку проведено без належних на те підстав, без надання оцінки правової природи фактичних відносин між ПП «Альфа-Капітал» та SUNFLOWER RESOURCES LTD щодо відтермінованості виконання нерезидентом своїх зобов`язань в силу настання форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили).

Рішенням Полтавського окружного адміністративного суду від 19.08.2025 по справі № 440/3804/25 адміністративний позов Приватного підприємства "Альфа-Капітал" (вул. Михайла Гаврилка, 15, Рунівщина, Полтавський район, Полтавська область, 38730, код ЄРДПОУ 35171344) до Головного управління ДПС в Полтавській області (вул. Європейська, 4, м. Полтава, Полтавська область, 36000, код ЄРДПОУ 440571892) про скасування податкового повідомлення-рішення задоволено частково.

Визнано протиправним та скасовано податкове повідомлення-рішення Головного управління Державної податкової служби України в Полтавській області №6 від 28 лютого 2025 року.

У задоволенні іншої частини позовних вимог відмовлено.

Стягнуто за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС в Полтавській області на користь Приватного підприємства "Альфа-Капітал" судові витрати зі сплати судового збору у розмірі 30280,00 грн..

Відповідач, не погодившись з вказаним рішенням суду першої інстанції, подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на неповне з`ясування обставин у справі та порушення норм матеріального права, просить суд апеляційної інстанції рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 19.08.2025 по справі № 440/3804/25 в частині задоволення позовних вимог скасувати та ухвалити нове судове рішення, яким відмовити у задоволенні позовних вимог в повному обсязі.

В обґрунтування вимог апеляційної скарги вказує, що в ході виконання експортного контракту №С15092022 від 15.09.2022, укладеного з нерезидентом SUNFLOWER RESOURCES LTD, British Virgin Islands, установлено порушення законодавчо встановлених термінів розрахунків в сумі 472 872,92 дол. США на 40 днів (з 12.06.2023 по 21.07.2023), що передбачено частиною 2 статті 13 Закону України від 21 червня 2018 року №2473-VIII «Про валюту і валютні операції», із змінами та доповненнями.

Зазначає, що проведеним аналізом сертифіката №3500-24-1722 від 17.09.2024 встановлено, що основною причиною виникнення форс-мажорних обставин є неможливість нерезидентом здійснити розрахунок за поставлений товар по контракту №С15092022 від 15.09.2022 у зв`язку з тривалою процедурою повернення коштів невірно сплачених по іншому контракту іншому резиденту.

Вказує, що дані обставини не є обставинами непереборної сили відповідно до Регламенту засвідчення Торгово-промисловою палатою України та регіональними торгово-промисловими палатами форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили), затвердженого Рішенням президії ТПП України від 15.07.2014 №40 (3).

Зазначає, що в ході проведення позапланової перевірки ПП «АЛЬФА-КАПІТАЛ» наданий запит №3 від 22.01.2025 про надання пояснення щодо заборгованості за розрахунками ПП «АЛЬФА-КАПІТАЛ» та ТОВ «Компанія «Суми - Агро». У відповіді платника №36 від 22.01.2025 такі пояснення та підтверджуючі документи не надані, мотивуючи тим, що дані документи не стосуються предмету документальної позапланової перевірки дотримання вимог валютного законодавства.

Тобто, ході проведення документальної позапланової перевірки дотримання вимог валютного законодавства за зовнішньоекономічним контрактом №С15092022 від 15.09.2022, укладеним з нерезидентом SUNFLOWER RESOURCES LTD, British Virgin Islands, не можливо дослідити та підтвердити факти заборгованості за розрахунками ПП «АЛЬФА-КАПІТАЛ» та ТОВ «Компанія «Суми - Агро».

Отже, не можливо визначити обставини, зазначені у сертифікаті №3500-24-1722, виданому Кіровоградською регіональною ТПП, як форс-мажорні, що мають вплив на реальну можливість виконання зобов`язання за зовнішньоекономічним контрактом №С15092022 від 15.09.2022, укладеним з нерезидентом SUNFLOWER RESOURCES LTD, British Virgin Islands, та вважатися беззаперечним доказом обставин непереборної сили.

Відтак, вважає спірне податкове повідомлення-рішення правомірним та таким, що не належить скасувати.

Позивач, у надісланому відзиві на апеляційну скаргу, посилаючись на законність та обґрунтованість висновків суду першої інстанції, просить суд залишити рішення Полтавського окружного адміністративного суду по справі №440/3804/25 від 19.08.2025 без змін, а апеляційну скаргу - без задоволення.

Згідно з ч.1 ст.308 КАС України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Колегія суддів, вислухавши суддю-доповідача, представників сторін, перевіривши в межах апеляційної скарги, рішення суду першої інстанції та доводи апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, з огляду на таке.

Судовим розглядом встановлено, що на підставі наказу Головного управління ДПС у Полтавській області від 20.01.2024 №203-п "Про проведення документальної позапланової перевірки", який прийнятий на підставі підпункту 20.1.4 пункту 20.1 статті 20, підпункту 78.1.1, пункту 78.1, статті 78, пункту 81.1 статті 81, пункту 82.2, статті 82, підпункту 69.2-2 пункту 69 підрозділу 10 розділу ХХ «Перехідні положення» Податкового кодексу України від 02.12.2010 №2755-VI (із змінами та доповненнями), у зв`язку з надходженням інформації про факти порушення граничних термінів розрахунків, встановлених НБУ за зовнішньоекономічним контрактом №С15092022 від 15.09.2022, укладеним з нерезидентом, було проведено документальну позапланову виїзну перевірку Приватного підприємства «Альфа-Капітал» з питань дотримання вимог валютного законодавства за зовнішньоекономічним контрактом №С15092022 від 15.09.2022, укладеним з нерезидентом, за період з 15.09.2022, терміном 5 робочих днів з 20.01.2025.

Відповідно до змісту акту перевірки від 27.01.2025 №1219/16-31-07-06-02/35171344, в ході перевірки виявлено порушення частини 2 статті 13 Закону України від 21 червня 2018 року № 2473-VIII «Про валюту і валютні операції», із змінами та доповненнями, при виконанні експортного контракту №С15092022 від 15.09.2022, укладеного з нерезидентом - компанією SUNFLOWER RESOURCES LTD, British Virgin Islands, стосовно несвоєчасного надходження валютних коштів на територію України на суму 472 872,92 дол. США на 40 днів (з 12.06.2023 по 21.07.2023).

Відповідно до акту перевірки від 27.01.2025 №1219/16-31-07-06-02/35171344, Головним управлінням ДПС у Полтавській області встановлено, що ПП «АЛЬФА-КАПІТАЛ» в особі директора Павлюченка Олександра Петровича, укладений зовнішньоекономічний експортний контракт № С15092022 від 15.09.2022 з нерезидентом SUNFLOWER RESOURCES LTD, British Virgin Islands на експорт кукурудзи 3 класу, врожаю 2021 року насипом, показники якості згідно з ДСТУ 4525:2006. Країна виробництва Україна, виробник - ПП «Альфа- Капітал», код товару 100590000.

Загальна сума контракту визначається як загальна сума всіх інвойсів на відвантаження продавцем товару згідно з даним контрактом. Ціна за одиницю товару становить 130,00 дол. США за метричну тонну.

Умови оплати: оплата за товар здійснюється в доларах США шляхом переведення безготівкових грошових коштів на валютний рахунок продавця покупцем на підставі отриманого інвойсу.

Оплата у розмірі 100% за товар має бути здійснена покупцем не пізніше 16.09.2022 за умови отримання комерційного рахунку постачальника. Остаточний розрахунок за товар проводиться виходячи з фактично поставленої кількості товару після отриманих оригіналів всіх необхідних документів.

Умови поставки: FCA UA Одеса.

Термін дії контракту до 31.12.2022, але в будь-якому разі до повного виконання зобов`язань обома сторонами.

Реквізити нерезидента SUNFLOWER RESOURCES LTD, British Virgin Islands.

Адреса: Wosdbourne Hall, Road Town, Tortola, British Virgin Islands.

Банківські реквізити: JSC OSCHHADBANK, KIEV, UKRAINE, FOR ODESSA BRANCH, SWIFT:COSBUUKODE, IBAN:UA, CORRESPONDENT BANK: BANK OF NEW YORK MELLON, NEW YORK, SWIFT:IRVTUS3N.

Реквізити резидента: ПП «АЛЬФА-КАПІТАЛ».

Юридична адреса резидента: Україна, 38730, Полтавська область, Полтавський район, с. Рунівщина, вул. Гаврилка Михайла, буд. 15. Банк резидента: АБ "Південний", МФО 328209, Україна, IBAN: НОМЕР_1 .

Станом на 15.09.2022 в бухгалтерському обліку підприємства по рахунку № 362 «Розрахунки з іноземними покупцями» при виконанні експортного контракту №С15092022 від 15.09.2022, укладеного з компанією нерезидентом SUNFLOWER RESOURCES LTD, British Virgin Islands, дебіторська/кредиторська заборгованість відсутня.

На виконання умов експортного контракту №С15092022 від 15.09.2022, ПП «АЛЬФА-КАПІТАЛ» здійснив відвантаження товару кукурудзи 3 класу, врожаю 2021 року насипом, показники якості згідно з ДСТУ 4525:2006. Країна виробництва - Україна, виробник - ПП «Альфа-Капітал», код товару 10059000, на адресу нерезидента SUNFLOWER RESOURCES LTD, British Virgin Islands, Wosdbourne Hall, Road Town, Tortola, British Virgin Islands, відповідно до митних декларацій.

На виконання умов експортного контракту №С15092022 від 15.09.2022, нерезидент SUNFLOWER RESOURCES LTD, British Virgin Islands у періоді, що перевірявся, здійснив перерахування валютних коштів з рахунку JSC OSCHHADBANK, KIEV, UKRAINE, FOR ODESSA BRANCH, SWIFT:COSBUUKODE, IBAN:UA, CORRESPONDENT BANK: BANK OF NEW YORK MELLON, NEW YORK, SWIFT:IRVTUS3N на рахунок резидента ПП «АЛЬФА-КАПІТАЛ» АБ "Південний", МФО 328209, Україна, IBAN: НОМЕР_1 згідно з платіжними інструкціями.

У ході виконання експортного контракту №С15092022 від 15.09.2022, укладеного з нерезидентом SUNFLOWER RESOURCES LTD, British Virgin Islands, Головним управлінням ДПС у Полтавській області встановлено порушення законодавчо встановлених термінів розрахунків в сумі 472 872,92 дол. США на 40 днів (з 12.06.2023 по 21.07.2023), що передбачено частиною 2 статті 13 Закону України від 21 червня 2018 року № 2473-VIII «Про валюту і валютні операції», із змінами та доповненнями.

На підставі акту перевірки від 27.01.2025 №1219/16-31-07-06-02/35171344 відповідачем прийнято податкове повідомлення-рішення №6 від 28 лютого 2025 року, яким встановлено порушення частини 2 статті 13 Закону України від 21 червня 2018 року №2473-VIII «Про валюту та валютні операції», із змінами та доповненнями, внаслідок виконання експортного контракту №С15092022 від 15.09.2022, укладеного з нерезидентом компанією SUNFLOWER RESOURCES LTD, British Virgin Islands, мало місце несвоєчасне надходження валютних коштів на територію України в сумі 472872,92 дол. США на 40 днів (з 12.06.2023 по 21.07.2023).

Судовим розглядом встановлено, що сертифікатом Кіровоградської регіональної торгово-промислової палати №3500-24- 1722 від 17 вересня 2024 року про форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили) засвідчено форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили): Військова агресія росії проти України, що стала підставою для введення воєнного стану. Обмеження на здійснення валютних операцій. Відповідно до Постанови Правління НБУ від 24.02.2022 № 18 «Про роботу банківської системи в період запровадження воєнного стану» встановлено заборону зарахування зустрічних однорідних вимог у валюті. Згідно з Контрактом №С 15092022 від 15.09.2022 , товар був оплачений на умовах попередньої оплати та переданий покупцю і сторони вважали контракт виконаним. Через помилку при митному оформленні, пов`язану з одночасною відгрузкою з одного елеватора двома різними підприємствами кукурудзи для SUNFLOWER RESOURCES Ltd., у останнього виникла заборгованість перед ПП «Альфа-Капітал» і така ж сама переплата перед ТОВ «Компанія «Суми-агро». Встановлені у військовий час валютні обмеження забороняють зарахування зустрічних однорідних вимог. А надлишково сплачені кошти не підлягали поверненню, поки ТОВ «Компанія «Суми-агро» не довели банку резиденту, що це авансовий платіж. Таким чином, через встановлені обмеження, процедура повернення та зарахування коштів зайняла тривалий час. З огляду на вищевикладене, через військовий стан в Україні, який став причиною прийняття обмежувальних заходів при здійсненні валютних операцій, виникли надзвичайні невідворотні обставини, що стали основною причиною затримки проведення розрахунків за Контрактом № СІ5092022 від 15.09.2022.

04 лютого 2025 року позивачем надано Головному управлінню ДПС у Полтавській області заперечення на акт документальної позапланової виїзної перевірки від 27.01.2025 №1219/16-31-07-06-02/35171344 (вих. №44). Приватним підприємством «АЛЬФА-КАПІТАЛ» зазначено, що Головне управління ДПС у Полтавській області не наділене повноваженнями надавати оцінку засвідченим регіональною ТПП форс-мажорним обставинам, висловлювати позицію щодо них, встановлювати або спростовувати наявність форс-мажорних обставин (обставини непереборної сили). Сертифікат про форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили) є належним та достатнім документом, що підтверджує їх настання та яким засвідчено наявність факту форс-мажорних обставин.

21 лютого 2025 року відповідачем надано відповідь на заперечення (від 04 лютого 2025 року за вих. №44) №4686/6/16-31-07-06-07, в якій останній зазначив, що сертифікат №3500-24-1722 про форс-мажорні обставини не може слугувати підтвердженням про форс-мажорні обставини по контракту №С15092022 від 15.09.2022, укладеному з нерезидентом SUNFLOWER RESOURCES LTD, British Virgin Islands. Водночас, наявність обставин форс-мажору використовується стороною, яка позбавлена можливості виконувати договірні зобов`язання належним чином для того, щоб уникнути застосування до неї негативних наслідків такого невиконання. Інша сторона договору може доводити лише невиконання/неналежне виконання договору контрагентом, а не наявність у нього форс-мажорних обставин (як обставин, які звільняють сторону від відповідальності за невиконання). Доведення наявності непереборної сили покладається на особу, яка порушила зобов`язання.

Відповідно, якщо нерезидент порушив зобов`язання за зовнішньоекономічним контрактом №С15092022 від 15.09.2022 у зв`язку з виникненням форс-мажорних обставин, саме він має довести наявність у нього форс-мажорних обставин, які унеможливили здійснення поставки товару відповідно до умов зовнішньоекономічного контракту. В ході проведення перевірки та під час розгляду заперечення відповідної довідки уповноваженої організації (органу) British Virgin Islands, яка підтверджує виникнення та закінчення дії форс-мажорних обставин нерезиденту SUNFLOWER RESOURCES LTD, British Virgin Islands, не було надано. Головне управління ДПС у Полтавській області, враховуючи всі аргументи та зауваження, які були наведені ПП «АЛЬФА-КАПІТАЛ» в запереченні до акта перевірки, висновки акта перевірки залишила без змін, а заперечення - без задоволення.

Не погоджуючись з наказом Головного управління ДПС у Полтавській області «Про проведення документальної позапланової виїзної перевірки Приватного підприємства "Альфа-Капітал" №203-п від 20 січня 2025 року та податковим повідомленням-рішенням Головного управління ДПС у Полтавській області №6 від 28 лютого 2025 року, позивач звернувся до суду з цим позовом.

Приймаючи рішення в частині задоволення адміністративного позову, суд першої інстанції виходив з протиправності оскаржуваного податкового повідомлення-рішення. Врахувавши сертифікат Кіровоградської регіональної торгово-промислової палати №3500-24-1722 від 17 вересня 2024, дійшов висновку, що військова агресія рф проти України є форс-мажорною обставиною, яка напряму вплинула на можливість виконання ПП «Альфа-Капітал» вимог валютного законодавства у періоді, що перевірявся, щодо зобов`язань за зовнішньоекономічним контрактом №С15092022 від 15.09.2022 у встановлені законом граничні строки.

Надаючи правову оцінку встановленим обставинам справи та доводам апеляційної скарги, а також виходячи з меж апеляційного перегляду справи, визначених статтею 308 КАС України (рішення суду підлягає перегляду в частині задоволення адміністративного позову), колегія суддів зазначає наступне.

Частиною другою статті 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, порядок їх адміністрування, права, обов`язки платників податків та зборів, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час адміністрування податків, а також відповідальність за порушення податкового законодавства урегульовано Податковим кодексом України від 02 грудня 2010 року №2755-VI (далі по тексту - ПК України, в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин).

Згідно з пунктом 75.1 статті 75 ПК України, контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.

Відповідно до підпункту 75.1.2 пункту 75.1 статті 75 ПК України, документальною перевіркою вважається перевірка, предметом якої є своєчасність, достовірність, повнота нарахування та сплати усіх передбачених цим Кодексом податків та зборів, а також дотримання валютного та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, дотримання роботодавцем законодавства щодо укладення трудового договору, оформлення трудових відносин з працівниками (найманими особами) та яка проводиться на підставі податкових декларацій (розрахунків), фінансової, статистичної та іншої звітності, регістрів податкового та бухгалтерського обліку, ведення яких передбачено законом, первинних документів, які використовуються в бухгалтерському та податковому обліку і пов`язані з нарахуванням і сплатою податків та зборів, виконанням вимог іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, а також отриманих в установленому законодавством порядку контролюючим органом документів та податкової інформації, у тому числі за результатами перевірок інших платників податків.

Документальна планова перевірка проводиться відповідно до плану-графіка перевірок. Під час здійснення планових перевірок платників податків, які є фінансовими агентами, предметом перевірки також є дотримання фінансовими агентами вимог статті 39-3 цього Кодексу.

Пунктом 78.4 статті 78 ПК України передбачено, що про проведення документальної позапланової перевірки керівник (його заступник або уповноважена особа) контролюючого органу приймає рішення, яке оформлюється наказом.

У пунктах 78.4 та 78.5 статті 78 ПК України встановлено, що про проведення документальної позапланової перевірки керівник (його заступник або уповноважена особа) контролюючого органу приймає рішення, яке оформлюється наказом. Право на проведення документальної позапланової перевірки платника податків надається лише у випадку, коли йому до початку проведення зазначеної перевірки вручено у порядку, визначеному статтею 42 цього Кодексу, копію наказу про проведення документальної позапланової перевірки.

Згідно з пунктами 44.1, 44.3 ст. 44 Податкового кодексу України, для цілей оподаткування платники податків зобов`язані вести облік доходів, витрат та інших показників, пов`язаних з визначенням об`єктів оподаткування та/або податкових зобов`язань, на підставі первинних документів, регістрів бухгалтерського обліку, фінансової звітності, інших документів, інформації, пов`язаних з обчисленням і сплатою податків і зборів, ведення яких передбачено законодавством. Платники податків зобов`язані забезпечити зберігання документів та інформації, визначених пунктом 44.1 ст. 44 Податкового кодексу України, а також документів, пов`язаних із виконанням вимог законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, протягом визначених законодавством строків.

Відповідно до положень підпункту 19-1.1.4 пункту 19-1.1 статті 19-1 ПК України, контролюючі органи, визначені підпунктом 41.1.1 пункту 41.1 статті 41 цього Кодексу, виконують такі функції, зокрема, здійснюють контроль за встановленими законом строками проведення розрахунків в іноземній валюті, за додержанням порядку приймання готівки для подальшого переказу (крім приймання готівки банками), за дотриманням суб`єктами господарювання установлених законодавством обов`язкових вимог щодо забезпечення можливості розрахунків за товари (послуги) з використанням електронних платіжних засобів, порядку проведення готівкових розрахунків за товари (послуги), проведення розрахункових операцій, а також за наявністю ліцензій на провадження видів господарської діяльності, що підлягають ліцензуванню відповідно до закону, наявністю торгових патентів.

Приписами статті 1 Закону України «Про зовнішньоекономічну діяльність» від 16.04.1991 №959-ХІІ (далі по тексту - Закон №959-ХІІ) встановлено, що господарська діяльність - будь-яка діяльність, в тому числі підприємницька, пов`язана з виробництвом і обміном матеріальних та нематеріальних благ, що виступають у формі товару.

Зовнішньоекономічна діяльність - діяльність суб`єктів господарської діяльності України та іноземних суб`єктів господарської діяльності, а також діяльність державних замовників з оборонного замовлення у випадках, визначених законами України, побудована на взаємовідносинах між ними, що має місце як на території України, так і за її межами.

Правові засади здійснення валютних операцій, валютного регулювання та валютного нагляду, права та обов`язки суб`єктів валютних операцій і уповноважених установ визначає Закон України «Про валюту і валютні операції» від 21.06.2018 № 2473-VIII (далі по тексту - Закон № 2473-VIII, в редакції, чинній на час спірних відносин). Цей закон також встановлює відповідальність за порушення валютного законодавства.

Метою цього Закону є забезпечення єдиної державної політики у сфері валютних операцій та вільного здійснення валютних операцій на території України.

За визначенням, наведеним у статті 1 Закону № 2473-VIII, валютна операція - операція, що має хоча б одну з таких ознак: а) операція, пов`язана з переходом права власності на валютні цінності та (або) права вимоги і пов`язаних з цим зобов`язань, предметом яких є валютні цінності, між резидентами, нерезидентами, а також резидентами і нерезидентами, крім операцій, що здійснюються між резидентами, якщо такими валютними цінностями є національна валюта; б) торгівля валютними цінностями; в) транскордонний переказ валютних цінностей та транскордонне переміщення валютних цінностей.

Валютне регулювання - діяльність Національного банку України та в установлених цим Законом випадках Кабінету Міністрів України, спрямована на регламентацію здійснення валютних операцій суб`єктами валютних операцій і уповноваженими установами; валютний нагляд - система заходів, спрямованих на забезпечення дотримання суб`єктами валютних операцій і уповноваженими установами валютного законодавства.

Нерезиденти: а) фізичні особи (іноземні громадяни, громадяни України, особи без громадянства), які мають постійне місце проживання за межами України, у тому числі ті, які тимчасово перебувають на території України; б) юридичні особи та інші суб`єкти господарювання з місцезнаходженням за межами України, які створені та діють відповідно до законодавства іноземної держави, у тому числі ті, частки участі в яких належать резидентам; в) розташовані на території України іноземні дипломатичні, консульські, торговельні та інші офіційні представництва, міжнародні організації та їх відокремлені підрозділи, що мають імунітет і дипломатичні привілеї, а також представництва інших організацій з місцезнаходженням за межами України, що не здійснюють підприємницької діяльності відповідно до законодавства України; г) відокремлені підрозділи юридичних осіб, зазначених у підпункті "в" пункту 9 частини першої цієї статті, що розташовані за межами України та здійснюють підприємницьку діяльність відповідно до законодавства іноземної держави; ґ) інші особи, які не є резидентами відповідно до пункту 9 частини першої цієї статті.

Резиденти: а) фізичні особи (громадяни України, іноземні громадяни, особи без громадянства), які мають постійне місце проживання на території України, у тому числі ті, які тимчасово перебувають за межами України; б) фізичні особи - підприємці, зареєстровані згідно із законодавством України; в) юридичні особи та інші суб`єкти господарювання з місцезнаходженням на території України, які здійснюють свою діяльність відповідно до законодавства України; г) дипломатичні, консульські, торговельні та інші офіційні представництва України за кордоном, що мають імунітет і дипломатичні привілеї, а також філії та представництва підприємств і організацій України за кордоном, що не здійснюють підприємницької діяльності відповідно до законодавства України; ґ) відокремлені підрозділи юридичних осіб, зазначених в підпункті «б» пункту 8 частини першої цієї статті, а саме філії, представництва, відділення або інші відокремлені підрозділи, що не мають статусу юридичної особи та здійснюють підприємницьку діяльність від імені юридичної особи на території України.

Відповідно до ч.1 ст.3 Закону № 2473-VIII, відносини, що виникають у сфері здійснення валютних операцій, валютного регулювання і валютного нагляду, регулюються Конституцією України, цим Законом, іншими законами України, а також нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до цього Закону.

Приписами статті 4 Закону № 2473-VIII визначено, що валютні операції здійснюються без обмежень відповідно до законодавства України, крім випадків, встановлених законами України, що регулюють відносини у сферах забезпечення національної безпеки, запобігання та протидії легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, або фінансуванню тероризму чи фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення, виконання взятих Україною зобов`язань за міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, а також випадків запровадження Національним банком України відповідно до цього Закону заходів захисту.

Свобода здійснення валютних операцій забезпечується шляхом дотримання принципів валютного регулювання, встановлених цим Законом.

Резиденти з урахуванням обмежень, визначених цим Законом та іншими законами України, мають право відкривати рахунки в іноземних фінансових установах та здійснювати через такі рахунки валютні операції.

Нерезиденти з урахуванням обмежень, визначених цим Законом та іншими законами України, мають право відкривати рахунки в українських фінансових установах та здійснювати через такі рахунки валютні операції.

Резиденти мають право придбавати валютні цінності за кордоном, здійснювати їх транскордонне переміщення та (або) транскордонний переказ з урахуванням обмежень, визначених цим Законом.

У сфері здійснення валютних операцій нерезиденти мають усі права, надані резидентам.

Відповідно до частин третьої, шостої, дев`ятої та десятої статті 11 Закону № 2473-VIII, валютний нагляд відповідно до частини другої цієї статті здійснюється органами валютного нагляду та агентами валютного нагляду без втручання у відповідні валютні операції та діяльність суб`єктів таких операцій, крім випадків запобігання агентами валютного нагляду проведенню валютних операцій, що не відповідають вимогам валютного законодавства.

Центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, здійснює валютний нагляд за дотриманням резидентами (крім уповноважених установ) та нерезидентами вимог валютного законодавства.

Органи валютного нагляду мають право проводити перевірки з питань дотримання вимог валютного законодавства визначеними частинами п`ятою і шостою цієї статті суб`єктами здійснення таких операцій. Під час проведення перевірок з питань дотримання вимог валютного законодавства органи валютного нагляду мають право вимагати від агентів валютного нагляду та інших осіб, які є об`єктом таких перевірок, надання доступу до систем автоматизації валютних операцій, підтвердних документів та іншої інформації про валютні операції, а також пояснень щодо проведених валютних операцій, а агенти валютного нагляду та інші особи, які є об`єктом таких перевірок, зобов`язані безоплатно надавати відповідний доступ, пояснення, документи та іншу інформацію.

У разі виявлення порушень валютного законодавства органи валютного нагляду мають право вимагати від агентів валютного нагляду та інших осіб, які є об`єктом таких перевірок і допустили такі порушення, дотримання вимог валютного законодавства та застосовувати заходи впливу, передбачені законом.

За змістом ч.5 ст.11 Закону № 2473-VIII Національний банк України у визначеному ним порядку здійснює валютний нагляд за уповноваженими установами.

Відповідно до ч.1 ст.13 Закону № 2473-VIII, Національний банк України має право встановлювати граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів.

У разі встановлення Національним банком України граничного строку розрахунків за операціями резидентів з експорту товарів грошові кошти підлягають зарахуванню на рахунки резидентів у банках України у строки, зазначені в договорах, але не пізніше строку та в обсязі, встановлених Національним банком України. Строк виплати заборгованості обчислюється з дня митного оформлення продукції, що експортується, а в разі експорту робіт, послуг, прав інтелектуальної власності та (або) інших немайнових прав - з дня оформлення у письмовій формі (у паперовому або електронному вигляді) акта, рахунка (інвойсу) або іншого документа, що засвідчує їх надання (ч.2 ст.13 Закону № 2473-VIII).

Згідно з ч.3 ст.13 Закону № 2473-VIII, у разі встановлення Національним банком України граничного строку розрахунків за операціями резидентів з імпорту товарів їх поставка має здійснюватися у строки, зазначені в договорах, але не пізніше встановленого Національним банком України граничного строку розрахунків з дня здійснення авансового платежу (попередньої оплати).

Статтею 44 Закону України «Про Національний банк України» від 20.05.1999 №679-XIV визначено, що Національний банк діє як уповноважена державна установа при застосуванні валютного законодавства. До компетенції Національного банку у сфері валютного регулювання та нагляду належать, зокрема, видання нормативно-правових актів щодо ведення валютних операцій.

Відповідно до пункту 21 розділу ІІ Положення про заходи захисту та визначення порядку здійснення окремих операцій в іноземній валюті, затвердженого постановою Правління НБУ від 02.01.2019 №5, граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів становлять 365 календарних днів.

Порядок здійснення банком валютного нагляду за дотриманням його клієнтами-резидентами (крім банків) установлених Національним банком України (далі - НБУ) граничних строків розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів (далі - граничні строки розрахунків) та порядок інформування банком НБУ про дотримання клієнтами-резидентами (крім банків) та банком граничних строків розрахунків встановлений Інструкцією про порядок валютного нагляду банків за дотриманням резидентами граничних строків розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів, затвердженою постановою Правління НБУ від 02.01.2019 №7 (далі - Інструкція №7).

Відповідно до пункту 6 розділу ІІ Інструкції №7, банк згідно з цією Інструкцією здійснює валютний нагляд за дотриманням резидентом граничних строків розрахунків за:

1) операцією резидента з експорту товарів, якщо на дату митного оформлення продукції або виконання резидентом робіт, надання послуг, експорту прав інтелектуальної власності, інших немайнових прав, призначених для продажу (оплатної передачі), розрахунки за такою операцією не завершені (кошти від продажу нерезиденту товару на поточний рахунок резидента не надійшли або надійшли не в повному обсязі) або в банку немає інформації про завершення розрахунків за такою операцією;

2) операцією резидента з імпорту товарів, якщо на дату оплати резидентом товару [а в разі застосування розрахунків у формі документарного акредитива - на дату здійснення банком платежу на користь нерезидента (дату списання коштів з рахунку банку)] нерезидентом не була здійснена поставка за операцією з імпорту товару з оформленням типів МД, зазначених у підпункті 3 пункту 9 розділу III цієї Інструкції, та відображенням інформації про таке оформлення у реєстрі МД, або документів, зазначених у підпунктах 3, 4 пункту 9 розділу III цієї Інструкції, або в банку немає інформації про здійснення поставки за такою операцією;

3) імпортною операцією резидента, якщо на дату оплати резидентом продукції [а в разі застосування розрахунків у формі документарного акредитива - на дату здійснення банком платежу на користь нерезидента (дату списання коштів з рахунку банку)] імпортна операція без увезення продукції на територію України не була завершена або в банку немає інформації про завершення імпортної операції без увезення продукції на територію України.

За змістом пункту 7 розділу ІІ Інструкції №7, банк розпочинає відлік установлених НБУ граничних строків розрахунків з дати:

1) оформлення МД типу ЕК-10 «Експорт», ЕК-11 «Реекспорт» на продукцію, що експортується (якщо продукція згідно із законодавством України підлягає митному оформленню), або підписання акта або іншого документа, що засвідчує поставку нерезиденту товару відповідно до умов експортного договору (якщо товар згідно із законодавством України не підлягає митному оформленню), - за операціями з експорту товарів;

2) здійснення платежу (списання коштів з рахунку клієнта), а в разі застосування розрахунків у формі документарного акредитива - здійснення банком платежу на користь нерезидента (списання коштів з рахунку банку) - за операціями з імпорту товарів.

Датою здійснення платежу на користь нерезидента-постачальника товару вважається дата здійснення банком платежу на користь нерезидента-постачальника товару, якщо оплата зобов`язань резидента за операцією з імпорту товару здійснюється за рахунок коштів, отриманих від банку на підставі кредитного договору без зарахування цих коштів на поточний рахунок такого резидента в банку.

Відповідно до пункту 9 розділу ІІІ Інструкції №7, банк завершує здійснення валютного нагляду за дотриманням резидентами граничних строків розрахунків:

1) якщо сума незавершених розрахунків за операцією з експорту, імпорту товарів не перевищує незначної суми. У разі здійснення розрахунків за експорт, імпорт товарів в іноземній валюті сума незавершених розрахунків за операцією з експорту, імпорту товарів визначається за офіційним курсом гривні до іноземних валют, установленим НБУ на дату останньої події за відповідною операцією (остання дата платежу/надходження грошових коштів, дата поставки товару, дата зарахування зустрічних однорідних вимог);

2) у разі експорту товару - після зарахування на поточний рахунок резидента в банку грошових коштів, що надійшли від нерезидента за товар (уключаючи кошти, переказані резидентом із власного рахунку, відкритого за кордоном, якщо розрахунки за експорт товару здійснювалися через рахунок резидента, відкритий за кордоном, та резидентом подано документи іноземного банку, які підтверджують зарахування коштів від нерезидента за товар), або від банку (резидента або нерезидента) за документарним акредитивом, відкритим на користь резидента за операцією з експорту товару, або в порядку, визначеному пунктом 16-2 розділу IV цієї Інструкції;

3) у разі імпорту продукції, яка ввозиться в Україну, - після отримання інформації з реєстру МД про здійснення поставки за імпортною операцією з оформленням МД типу IM-40 «Імпорт», IM-41 «Реімпорт», ІМ-51 «Переробка на митній території», IM-72 «Безмитна торгівля», IM-75 «Відмова на користь держави», IM-76 «Знищення або руйнування» (якщо продукція згідно із законодавством України підлягає митному оформленню) або після пред`явлення резидентом документа (крім МД), який використовується для митного оформлення продукції (якщо на продукцію, що імпортується, згідно із законодавством України не оформляється МД);

4) у разі імпорту робіт, послуг, прав інтелектуальної власності та інших немайнових прав, призначених для продажу (оплатної передачі), - після пред`явлення резидентом акта, рахунку (інвойсу) або іншого документа, який згідно з умовами договору засвідчує виконання нерезидентом робіт, надання послуг, передавання прав інтелектуальної власності та інших немайнових прав, призначених для продажу (оплатної передачі);

5) у разі імпорту продукції без її увезення на територію України - після зарахування грошових коштів від нерезидента на поточний рахунок резидента в банку в разі продажу нерезиденту продукції в повному обсязі за межами України (уключаючи кошти, переказані резидентом із власного рахунку, відкритого за кордоном, якщо розрахунки за продаж нерезиденту продукції за межами України здійснювалися через рахунок резидента, відкритий за кордоном, та резидентом подано документи іноземного банку, які підтверджують зарахування коштів від нерезидента за продукцію) або подання документів, що підтверджують використання резидентом продукції за межами України на підставі договорів (контрактів, угод), інших форм документів, що застосовуються в міжнародній практиці та можуть уважатися договором;

6) у разі заміни кредитора в зобов`язанні за операцією з експорту товарів - після зарахування на поточний рахунок резидента - нового кредитора в банку грошових коштів, що надійшли від нерезидента-боржника за поставлений резидентом - первісним кредитором товар, та за наявності документів про заміну кредитора в зобов`язанні за операцією з експорту товарів.

При цьому, п.п.5 п.10 розділу ІІІ Інструкції №7 встановлено, що банк, крім підстав, передбачених у пункті 9 розділу III цієї Інструкції, має право завершити здійснення валютного нагляду за дотриманням резидентами граничних строків розрахунків за наявності: документів про припинення зобов`язань за операціями з експорту, імпорту товарів зарахуванням зустрічних однорідних вимог у разі дотримання сукупності таких умов: вимоги випливають із взаємних зобов`язань між резидентом і нерезидентом, які є контрагентами за цими операціями; вимоги однорідні; строк виконання за зустрічними вимогами настав або не встановлений, або визначений моментом пред`явлення вимоги; між сторонами не було спору щодо характеру зобов`язання, його змісту, умов виконання.

Відповідно до ч.5 ст.13 Закону № 2473-VIII, порушення резидентами строку розрахунків, встановленого згідно із цією статтею, тягне за собою нарахування пені за кожний день прострочення в розмірі 0,3 відсотка суми неодержаних грошових коштів за договором (вартості недопоставленого товару) у національній валюті (у разі здійснення розрахунків за зовнішньоекономічним договором (контрактом) у національній валюті) або в іноземній валюті, перерахованій у національну валюту за курсом Національного банку України, встановленим на день виникнення заборгованості. Загальний розмір нарахованої пені не може перевищувати суми неодержаних грошових коштів за договором (вартості недопоставленого товару).

Пунктом 14-2 постанови Правління НБУ від 24.02.2022 № 18 «Про роботу банківської системи в період запровадження воєнного стану», зі змінами, внесеними постановою НБУ від 07.07.2022 № 142, передбачено, що граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів становлять 180 календарних днів та застосовуються до операцій, здійснених з 05.04.2022 року.

Згідно з ч.7 ст.13 Закону № 2473-VIII, у разі прийняття до розгляду судом, міжнародним комерційним арбітражем позовної заяви резидента про стягнення з нерезидента заборгованості, що виникла внаслідок недотримання нерезидентом строку, передбаченого зовнішньоекономічним договором (контрактом), або прийняття до провадження уповноваженим органом відповідної країни документа про стягнення такої заборгованості з боржника-нерезидента на користь резидента в позасудовому (досудовому) примусовому порядку строк, встановлений відповідно до цієї статті, зупиняється з дня прийняття до розгляду такої заяви (прийняття до провадження відповідного документа) і пеня за порушення строку в цей період не нараховується.

У разі ухвалення судом, міжнародним комерційним арбітражем рішення про відмову в позові повністю чи частково в частині майнових вимог або про відмову у відкритті провадження у справі чи про залишення позову без розгляду, а також у разі визнання документа про стягнення заборгованості з боржника-нерезидента таким, що не підлягає виконанню, недійсним, незаконним тощо та (або) закриття (припинення) провадження без зарахування грошових коштів на рахунки резидентів у банках України за таким документом строк, встановлений відповідно до цієї статті, поновлюється і пеня за його порушення нараховується за кожний день прострочення, включаючи період, на який цей строк було зупинено.

У разі ухвалення судом, міжнародним комерційним арбітражем рішення про задоволення позову сплаті підлягає лише пеня, нарахована до дня прийняття позовної заяви до розгляду судом, міжнародним комерційним арбітражем.

Відповідно до ч.8 ст.13 Закону № 2473-VIII, центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, за результатами перевірки стягує у встановленому законом порядку з резидентів пеню, передбачену частиною п`ятою цієї статті.

З аналізу наведених норм чинного законодавства слідує, що виручка резидентів у іноземній валюті від експорту продукції підлягає зарахуванню на їх валютні рахунки в уповноважених банках у строки, визначені законодавством, а у разі порушення встановлених строків до резидента застосовується відповідальність у виді пені у визначеному розмірі, а саме 0,3 відсотка суми неодержаних грошових коштів за договором (вартості недопоставленого товару) у національній валюті (у разі здійснення розрахунків за зовнішньоекономічним договором (контрактом) у національній валюті) або в іноземній валюті, перерахованій у національну валюту за курсом НБУ, встановленим на день виникнення заборгованості, за кожний день прострочення. При цьому, валютним законодавством передбачено можливість зняття експортної операції з контролю (завершення здійснення банком валютного нагляду) через припинення зобов`язань між резидентом і нерезидентом як шляхом їх виконання, так і у разі припинення зобов`язання в інший спосіб, зокрема, відступленням права вимоги та зарахуванням зустрічних однорідних вимог у разі дотримання сукупності умов, передбачених підпунктом 6 пункту 9 та підпунктом 5 пункту 10 розділу ІІІ Інструкції №7.

Так, як вбачається з матеріалів справи, між ПП «АЛЬФА-КАПІТАЛ» в особі директора Павлюченка Олександра Петровича укладений зовнішньоекономічний експортний контракт № С15092022 від 15.09.2022 з нерезидентом SUNFLOWER RESOURCES LTD, British Virgin Islands, на експорт кукурудзи 3 класу, врожаю 2021 року насипом, показники якості згідно з ДСТУ 4525:2006. Країна виробництва - Україна, виробник - ПП «Альфа-Капітал», код товару 100590000. Загальна сума контракту визначається як загальна сума всіх інвойсів на відвантаження продавцем товару згідно з даним контрактом. Ціна за одиницю товару становить 130,00 дол. США за метричну тонну. Умови оплати: оплата за товар здійснюється в доларах США шляхом переведення безготівкових грошових коштів на валютний рахунок продавця покупцем на підставі отриманого інвойсу. Оплата у розмірі 100% за товар має бути здійснена покупцем не пізніше 16.09.2022 за умови отримання комерційного рахунку постачальника. Остаточний розрахунок за товар проводиться виходячи з фактично поставленої кількості товару після отриманих оригіналів всіх необхідних документів. Термін дії контракту до 31.12.2022, але в будь-якому разі до повного виконання зобов`язань обома сторонами.

На виконання умов експортного контракту №С15092022 від 15.09.2022, ПП «АЛЬФА-КАПІТАЛ» здійснило відвантаження товару кукурудзи 3 класу, врожаю 2021 року насипом, показники якості згідно з ДСТУ 4525:2006. Країна виробництва - Україна, виробник - ПП «Альфа- Капітал», код товару 10059000, на адресу нерезидента SUNFLOWER RESOURCES LTD, British Virgin Islands, Wosdbourne Hall, Road Town, Tortola, British Virgin Islands, відповідно до митних декларацій. На виконання умов експортного контракту №С15092022 від 15.09.2022, нерезидент SUNFLOWER RESOURCES LTD, British Virgin Islands, в періоді, що перевірявся, здійснив перерахування валютних коштів з рахунку JSC OSCHHADBANK, KIEV, UKRAINE, FOR ODESSA BRANCH, SWIFT:COSBUUKODE, IBAN: НОМЕР_2 , CORRESPONDENT BANK: BANK OF NEW YORK MELLON, NEW YORK, SWIFT:IRVTUS3N на рахунок резидента ПП «АЛЬФА-КАПІТАЛ» АБ "Південний", МФО 328209, Україна, IBAN: НОМЕР_1 згідно з платіжними інструкціями.

У ході виконання експортного контракту №С15092022 від 15.09.2022, укладеного з нерезидентом SUNFLOWER RESOURCES LTD, British Virgin Islands, Головним управлінням ДПС у Полтавській області встановлено порушення законодавчо встановлених термінів розрахунків в сумі 472 872,92 дол. США на 40 днів (з 12.06.2023 по 21.07.2023), що передбачено частиною 2 статті 13 Закону України від 21 червня 2018 року № 2473-VIII «Про валюту і валютні операції», із змінами та доповненнями.

Так, позивач вважає, що невиконання зовнішньоекономічного контракту № С15092022 від 15.09.2022 обумовлено форс-мажорними обставинами - військовою агресією рф проти України, що стало підставою для введення воєнного стану в Україні та призвело до неможливості виконання SUNFLOWER RESOURCES LTD зобов`язань за зовнішньоекономічним контрактом. Вказує, що існування обставин непереборної сили виключає можливість для нарахування ПП «Альфа-Капітал» пені за порушення термінів розрахунків в сфері зовнішньоекономічної діяльності.

На підтвердження виникнення під час виконання зовнішньоекономічних операцій форс-мажорних обставин ПП «Альфа-Капітал» надало сертифікат Кіровоградської регіональної торгово-промислової палати №3500-24- 1722 від 17 вересня 2024 року про форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили), де засвідчено форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили): Військова агресія росії проти України, що стала підставою для введення воєнного стану. Обмеження на здійснення валютних операцій. Відповідно до Постанови Правління НБУ від 24.02.2022 № 18 «Про роботу банківської системи в період запровадження воєнного стану» встановлено заборону зарахування зустрічних однорідних вимог у валюті. Згідно з контрактом №С 15092022 від 15.09.2022, товар був оплачений на умовах попередньої оплати та переданий покупцю і сторони вважали контракт виконаним. Через помилку при митному оформленні, пов`язану з одночасною відгрузкою з одного елеватора двома різними підприємствами кукурудзи для SUNFLOWER RESOURCES Ltd., у останнього виникла заборгованість перед ПП «Альфа-Капітал» і така ж сама переплата перед ТОВ «Компанія «Суми-агро». Встановлені у військовий час валютні обмеження забороняють зарахування зустрічних однорідних вимог. А надлишково сплачені кошти не підлягали поверненню, поки ТОВ «Компанія «Суми-агро» не довели банку резиденту що це авансовий платіж. Таким чином через встановлені обмеження, процедура повернення та зарахування коштів зайняла тривалий час. З огляду на вищевикладене через військовий стан в Україні, який став причиною прийняття обмежувальних заходів при здійсненні валютних операцій, виникли надзвичайні невідворотні обставини, що стали основною причиною затримки проведення розрахунків за контрактом № СІ5092022 від 15.09.2022.

Так, відповідно до статті 14-1 Закону України «Про торгово-промислові палати в Україні» від 02.12.1997 №671/97-ВР (далі по тексту - Закон №671/97-ВР), Торгово-промислова палата України та уповноважені нею регіональні торгово-промислові палати засвідчують форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили) та видають сертифікат про такі обставини протягом семи днів з дня звернення суб`єкта господарської діяльності за собівартістю. Сертифікат про форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили) для суб`єктів малого підприємництва видається безкоштовно.

Форс-мажорними обставинами (обставинами непереборної сили) є надзвичайні та невідворотні обставини, що об`єктивно унеможливлюють виконання зобов`язань, передбачених умовами договору (контракту, угоди тощо), обов`язків згідно із законодавчими та іншими нормативними актами, а саме: загроза війни, збройний конфлікт або серйозна погроза такого конфлікту, включаючи але не обмежуючись ворожими атаками, блокадами, військовим ембарго, дії іноземного ворога, загальна військова мобілізація, військові дії, оголошена та неоголошена війна, дії суспільного ворога, збурення, акти тероризму, диверсії, піратства, безлади, вторгнення, блокада, революція, заколот, повстання, масові заворушення, введення комендантської години, карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України, експропріація, примусове вилучення, захоплення підприємств, реквізиція, громадська демонстрація, блокада, страйк, аварія, протиправні дії третіх осіб, пожежа, вибух, тривалі перерви в роботі транспорту, регламентовані умовами відповідних рішень та актами державних органів влади, закриття морських проток, ембарго, заборона (обмеження) експорту/імпорту тощо, а також викликані винятковими погодними умовами і стихійним лихом, а саме: епідемія, сильний шторм, циклон, ураган, торнадо, буревій, повінь, нагромадження снігу, ожеледь, град, заморозки, замерзання моря, проток, портів, перевалів, землетрус, блискавка, пожежа, посуха, просідання і зсув ґрунту, інші стихійні лиха тощо.

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду у постанові від 21.07.2021 року по справі №912/3323/20 виснував, що надзвичайними є ті обставини, настання яких не очікується сторонами при звичайному перебігу справ. Під надзвичайними можуть розумітися такі обставини, настання яких добросовісний та розумний учасник правовідносин не міг очікувати та передбачити при прояві ним достатнього ступеня обачливості. Невідворотними є обставини, настанню яких учасник правовідносин не міг запобігти, а також не міг запобігти наслідкам таких обставин навіть за умови прояву належного ступеня обачливості та застосуванню розумних заходів із запобігання таким наслідкам. Ключовим є те, що непереборна сила робить неможливим виконання зобов`язання в принципі, незалежно від тих зусиль та матеріальних витрат, які сторона понесла чи могла понести.

За визначенням, наведеним у частині другій статті 14-1 Закону №671/97-ВР, законодавець до форс-мажорних обставин відніс, серед іншого, загальну військову мобілізацію, військові дії, оголошену та неоголошену війну.

Указом Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24.02.2022 року №64/2022, затвердженим Законом України від 24.02.2022 №2102-IX, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану» в Україні введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24.02.2022 року строком на 30 діб, у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України. В подальшому строк дії воєнного стану неодноразово продовжувався та триває і досі.

Отже, враховуючи визначення, наведене у частині другій статті 14-1 Закону №671/97-ВР, колегія суддів погоджується з доводом позивача, що введення в Україні з 24.02.2022 воєнного стану є форс-мажорною обставиною, яка в повній мірі відповідає ознакам надзвичайності і невідворотності.

Поряд з тим, форс-мажорні обставини не мають преюдиційного характеру. У разі їх виникнення сторона, яка посилається на дію форс-мажорних обставин, повинна довести їх наявність не тільки самих по собі, але і те, що вони були форс-мажорними саме для цього конкретного випадку, підтвердженням існування форс-мажорних обставин є відповідний сертифікат Торгово-промислової палати України чи уповноваженої нею регіональної ТПП. Водночас, сертифікат ТПП України не є єдиним доказом існування форс-мажорних обставин; обставина форс-мажору має оцінюватись судом з урахуванням встановлених обставин справи та у сукупності з іншими доказами. Саме суд повинен на підставі наявних у матеріалах справи доказів встановити, чи дійсно такі обставини, на які посилається сторона, є надзвичайними і невідворотними, що об`єктивно унеможливили належне виконання стороною свого обов`язку.

Подібна правова позиція висловлена у постановах Верховного Суду від 12.12.2024 (справа № 380/839/24), від 14.01.2025 (справа № 440/17191/23).

З наведеного слідує, що саме по собі існування форс-мажорної обставини (обставини непереборної сили) ще не є свідченням того, що безпосередньо вона вплинула на неможливість виконання особою певного зобов`язання за договором чи обов`язку, передбаченого законодавчими та іншими нормативними актами. Такий зв`язок має доводитись як шляхом надання сертифіката (довідки) Торгово-промислової палати України чи уповноваженої нею регіональної ТПП, так і інших належних доказів, що можуть це підтвердити.

У даній справі ПП «Альфа-Капітал» посилалось на сертифікат Кіровоградської регіональної торгово-промислової палати №3500-24-1722 від 17 вересня 2024 року.

Колегія суддів враховує, що у підпункті 3.3 пункту 3 Регламенту ТПП встановлено: «Сертифікат (у певних договорах, законодавчих і нормативних актах згадується також як висновок, довідка, підтвердження) про форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили) (далі - Сертифікат) - документ, за затвердженими Президією ТПП України відповідними формами, який засвідчує настання форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили), виданий ТПП України або регіональною торгово-промисловою палатою згідно з чинним законодавством, умовами договору (контракту, угоди тощо) та цим Регламентом».

Отже, належним документом, що може посвідчувати настання форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили) у розумінні приписів частини шостої статті 13 Закону №2473-VIII слід вважати саме сертифікат (довідку), виданий ТПП України або регіональною ТПП.

Отже, сертифікат Кіровоградської регіональної торгово-промислової палати №3500-24-1722 від 17 вересня 2024 року засвідчив настання форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили) за контрактом №С15092022 від 15.09.2022.

Отже, врахувавши сертифікат Кіровоградської регіональної торгово-промислової палати №3500-24-1722 від 17 вересня 2024, колегія суддів доходить висновку, що військова агресія рф проти України є форс-мажорною обставиною, яка напряму вплинула на можливість виконання ПП «Альфа-Капітал» вимог валютного законодавства у періоді, що перевірявся, щодо зобов`язань за зовнішньоекономічним контрактом №С15092022 від 15.09.2022 у встановлені законом граничні строки.

Таким чином, оскаржуване податкове повідомлення-рішення від 28.02.2025 №6, прийняте Головним управлінням ДПС у Полтавській області є протиправним та підлягає скасуванню.

Відтак, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції в частині задоволення адміністративного позову ПП «Альфа-Капітал».

Колегія суддів також враховує позицію Європейського Суду з прав людини, сформовану у справі «Серявін та інші проти України» (№ 4909/04), згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» (Ruiz Torija v. Spain) № 303-A, пункт 29).

Також згідно з пунктом 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень, обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення.

Наведене дає підстави для висновку, що доводи сторін у кожній справі мають оцінюватись судами на предмет їх відповідності критеріям конкретності, доречності та важливості у рамках відповідних правовідносин з метою належного обґрунтування позиції суду. Деякі аргументи не можуть бути підставою для надання детальної відповіді на такі доводи.

Усі інші аргументи сторін вивчені судом, однак є такими, що не потребують детального аналізу у цьому судовому рішенні, оскільки вищенаведених висновків суду не спростовують.

Згідно ч. 1 ст. 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

З огляду на викладене, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції правильно встановив фактичні обставини справи, дослідив наявні докази, надав їм належну оцінку та прийняв законне і обґрунтоване судове рішення, з дотриманням норм матеріального і процесуального права.

Доводи апеляційної скарги встановлених обставин справи та висновків суду першої інстанції не спростовують та не дають підстав для висновку про неправильне застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, яке призвело або могло призвести до неправильного вирішення справи.

Керуючись ст. ст. 242, 243, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 328 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Полтавській області залишити без задоволення.

Рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 19.08.2025 по справі № 440/3804/25 в частині задоволення позовних вимог залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її ухвалення та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддя С.П. Жигилій
Судді Я.М. Макаренко Т.С. Перцова