Справа № 480/64/26
Суддя: Н.В. Савицька
Дата ухвалення: 2026-02-12 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

СУМСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

12 лютого 2026 року Справа № 480/64/26

Сумський окружний адміністративний суд у складі судді - Савицької Н.В., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження в приміщенні суду в м. Суми адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Сумській області про визнання протиправним та скасування наказу, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку,-

В С Т А Н О В И В:

До Сумського окружного адміністративного суду звернувся ОСОБА_1 з адміністративним позовом до Головного управління Національної поліції в Сумській області, і просить суд:

- визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Сумській області від 28.11.2025 №1755 «Про застосування дисциплінарного стягнення» у вигляді звільнення зі служби в поліції поліцейського взводу №3 роти № 1 батальйону поліції особливого призначення (стрілецький) ГУНП в Сумській області старшого сержанта поліції ОСОБА_1 ;

- визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Сумській області від 03.12.2025 №655 о/с «По особовому складу» про звільнення зі служби в поліції за пунктом 6 (у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби) частини 1 статті 77 Закону України «Про Національну поліцію» старшого сержанта поліції ОСОБА_1 , поліцейського взводу № 3 роти №1 батальйону поліції особливого призначення (стрілецький) ГУНП в Сумській області;

- поновити старшого сержанта поліції ОСОБА_1 на посаді поліцейського взводу № 3 роти № 1 батальйону поліції особливого призначення (стрілецький) Головного управління Національної поліції в Сумській області з 04.12.2025;

- стягнути з Головного управління Національної поліції в Сумській області на користь ОСОБА_1 , середній заробіток за час вимушеного прогулу за період з 04.12.2025 по дату винесення постанови судом;

- допустити до негайного виконання рішення у частині поновлення ОСОБА_1 на посаді поліцейського взводу № 3 роти № 1 батальйону поліції особливого призначення (стрілецький) Головного управління Національної поліції в Сумській області та присудження середнього заробітку за час вимушеного прогулу у межах суми стягнення за один місяць.

Ухвалою суду від 08.01.2026 позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Сумській області про визнання протиправним та скасування наказу, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку - залишено без руху. Позивачу запропоновано усунути недоліки позовної заяви шляхом подання до суду заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду з позовом, у якій зазначити поважні причини пропуску такого строку та надати докази поважності причин пропуску такого строку, а також зазначенням відомостей щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

Надано позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви протягом 10 днів з дня отримання копії ухвали.

На виконання вимог вказаної ухвали, представником позивача через систему "Електронний суд" подано заяву про усунення недоліків, у якій щодо строку звернення до суду зазначено, що позивача ознайомили з наказом від 03.12.2025 № 655 о/с "По особовому складу", що виданий на підставі наказу від 28.11.2025 № 1755 "Про застосування дисциплінарного стягнення" 03.12.2025 (одразу після закінчення лікарняного). Зазначеними наказами до позивача було застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення.

На оголошення вказаного наказу, що відбувалося на об`єкті з обмеженим доступом, керівництво ГУНП в Сумській області не допустило адвоката позивача, не надало можливості надати пояснення по суті службових розслідувань, а також отримати копію спірних наказів та матеріали службового розслідування у повному обсязі з метою подальшого оскарження.

Разом з тим, у зв`язку із застосуванням до позивача дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення останній втратив статус заброньованого і з 29.11.2025 вже підлягав мобілізації на загальних підставах.

Як наслідок, ОСОБА_1 , враховуючи активні заходи територіальних центрів комплектування та соціальної підтримки, що спрямовані на пошук військовозобов`язаних по м. Суми, а також наявний статус учасника бойових дій, був призваний за мобілізацією на військову службу.

Вказаний факт підтверджується копіями Витягу з наказу від 02.12.2025 №371, Довідки від 25.12.2025 №5887, а також військового квитка ОСОБА_1 .

Починаючи з 03.12.2025 ОСОБА_1 проходить базову загальновійськову підготовку, і лише 03.01.2026 у нього виникла можливість звернутися до адвокатського об`єднання "Правова група "Процес", надати копії наказів, а також всю наявну інформацію, необхідну для їх оскарження.

Після отримання всіх документів адвокат Рибалка Олексій Костянтинович розпочав підготовку позовної заяви. Враховуючи постійні відключення електроенергії в місті Суми, що є загальновідомим фактом, адвокат лише 05.01.2026 зміг повністю підготувати і подати позовну заяву про визнання протиправними наказів та зобов`язання вчинити дії.

Зазначає, що для оскарження наказу замало бути обізнаним про наказ, необхідно знати підстави його ухвалення для належного обґрунтування позову, збирання доказів перед поданням позову. Звертає увагу суду, що позовна заява подана у місячний строк з моменту ознайомлення позивача зі спірними наказами (з урахуванням того, що останній день припав на вихідний).

Указом Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 введено в Україні воєнний стан з 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб. Надалі Указами Президента України воєнний стан в Україні продовжувався. Крім того, Указом Президента України від 24.02.2025 № 69/2022 в Україні оголошено загальну мобілізацію.

Отже, на думку представника позивача факт призову позивача на військову службу по мобілізації перешкоджав йому вжити заходів (зібрати документи, надати їх адвокатам) для оскарження спірних наказів протягом 15 днів з моменту ознайомлення з ними.

Дослідивши матеріали позову, а також доводи заяви про поновлення строку звернення до суду, суд дійшов висновку про наявність підстав для поновлення позивачу строку звернення до суду із даним позовом, враховуючи те, що згідно наказу командира військової частини НОМЕР_1 від 02.12.2025 №371 позивача з 02.12.2025 призвано на військову службу та зараховано до списків особового складу, а з 03.12.2025 ОСОБА_1 проходить базову загальновійськову підготовку, у зв`язку з чим, ухвалою суду від 23.01.2026 задоволено заяву ОСОБА_1 про поновлення строку звернення до суду, визнано причини пропуску строку звернення до суду поважними та поновлено позивачу строк звернення до адміністративного суду із даним позовом. Вирішено проводити розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін в порядку ст. 262 КАС України.

Представник відповідача подав до суду клопотання про залишення позову без розгляду, яке обґрунтоване тим, що із спірними наказами позивач ознайомлений 03.12.2025 (підтверджується копією витягу з наказу ГУНП в Сумській області від 03.12.2025 № 655о/с, що міститься в матеріалах справи). У той же час, позивач до суду із вимогами про оскарження на його думку порушеного права звернувся лише 05.01.2026.

У разі застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення у виді звільнення з посади, пониження у спеціальному званні на один ступінь або звільнення зі служби в поліції поліцейський має право оскаржити таке стягнення протягом 15 днів з дня його ознайомлення з наказом по особовому складу про виконання застосованого дисциплінарного стягнення.

Проте, відповідно до матеріалів справи із захисником Жалковським В.Ю., а в подальшому і з ОСОБА_2 (який подавав позовну заяву в інтересах ОСОБА_1 05.01.2026 через підсистему ЄСІТС «Електронний суд») договір про надання професійної правничої допомоги № 73-Ц/25 заключено 22.11.2025 (строк дії договору 12 місяців з дня підписання), у якому пунктом 1.2. зазначено, що адвокатське об`єднання надає професійну правничу (правову) допомогу у вигляді представництва інтересів Клієнта у судах, а також у інших державних органах, установах, перед фізичними та юридичними особами, зокрема але не виключно, в Головному управлінні Національної поліції, Сумському окружному адміністративному суді (копія договору міститься у матеріалах справи).

Таким чином, одразу після ознайомлення і отримання копії витягу з наказу ГУНП в Сумській області від 28.11.2025 № 655о/с «По особовому складу» у позивача (безпосередньо або через свого захисника) виникло право на оскарження застосованого до нього дисциплінарного стягнення відповідно до частини 4 статті 31 Дисциплінарного статуту.

Крім того, представником відповідача також подано клопотання про розгляд справи за правилами загального позовного провадження.

Щодо клопотання представника відповідача про залишення позовної заяви без розгляду, суд зазначає наступне.

Так, Законом України "Про Дисциплінарний статут Національної поліції України" визначено, що цей Статут визначає сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження. Дія цього Статуту поширюється на поліцейських, осіб, які мають спеціальні звання Бюро економічної безпеки України, співробітників Служби судової охорони та осіб рядового і начальницького складу Державного бюро розслідувань, які повинні неухильно додержуватися його вимог.

Згідно частини 4 статті 31 Статуту поліцейський має право оскаржити застосоване до нього дисциплінарне стягнення, звернувшись до адміністративного суду протягом 15 днів з дня його ознайомлення з наказом про притягнення до дисциплінарної відповідальності.

У разі застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення у виді звільнення з посади, пониження у спеціальному званні на один ступінь або звільнення зі служби в поліції поліцейський має право оскаржити таке стягнення протягом 15 днів з дня його ознайомлення з наказом по особовому складу про виконання застосованого дисциплінарного стягнення.

Тобто, Статутом встановлено строк звернення до адміністративного суду протягом 15 діб з дня його ознайомлення з наказом по особовому складу про виконання застосованого дисциплінарного стягнення.

В ухвалі суду від 23.01.2026 про прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття провадження у справі суд вирішено питання дотримання позивачем строку звернення до суду, зокрема, суд дійшов висновку про наявність підстав для поновлення позивачу строку звернення до суду із даним позовом, враховуючи те, що згідно наказу командира військової частини НОМЕР_1 від 02.12.2025 №371 позивача з 02.12.2025 призвано на військову службу та зараховано до списків особового складу, а з 03.12.2025 ОСОБА_1 проходить базову загальновійськову підготовку, у зв`язку з чим, ухвалою суду від 23.01.2026 задоволено заяву ОСОБА_1 про поновлення строку звернення до суду. Визнано причини пропуску строку звернення до суду поважними та поновлено позивачу строк звернення до адміністративного суду із даним позовом.

Відтак, враховуючи те, що питання дотримання позивачем строку звернення до суду вже було вирішено в ухвалі суду від 23.01.2026, а відповідачем не надано обґрунтованих доказів для спростування аргументів представника позивача, суд не вбачає підстав для задоволення клопотання представника відповідача про залишення позовної заяви без розгляду.

Щодо клопотання представника відповідача про розгляд справи за правилами загального позовного провадження, суд зазначає наступне.

Відповідно до статті 12 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), адміністративне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку позовного провадження (загального або спрощеного).

Умови, за яких суд має право розглядати справи у загальному або спрощеному позовному провадженні, визначаються КАС України (ч. 5 ст. 12 КАС України).

Відповідно до ч. 2 ст. 257 КАС України за правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

Згаданою ч. 4 ст. 257 КАС України, а також ч. 4 ст. 12 КАС України вказано чіткий перелік категорій справ, які за правилами спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті, а саме справи у спорах:

1) щодо оскарження нормативно-правових актів, за винятком випадків, визначених цим Кодексом;

2) щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень, якщо позивачем також заявлено вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної такими рішеннями, діями чи бездіяльністю, у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

3) про примусове відчуження земельної ділянки, інших об`єктів нерухомого майна, що на ній розміщені, з мотивів суспільної необхідності;

4) щодо оскарження рішення суб`єкта владних повноважень, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно з пункту 6 частини шостої статті 12 КАС України справами незначної складності є справи у яких суд дійде висновку про їх незначну складність, за винятком справ, які не можуть бути розглянуті за правилами спрощеного позовного провадження.

Виходячи з предмету та підстав даного позову, суд звертає увагу, що даний спір не належить до переліку, визначеного частиною четвертою статті 12 КАС України, та не підлягає розгляду за правилами загального позовного провадження, а в силу положень пункту 1 частини 6 статті 12 КАС України є справою незначної складності.

Водночас, Кодексом визначено, а саме частиною другою статті 12 КАС України, що спрощене позовне провадження призначене для розгляду справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.

При цьому суд враховує практику Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) з питань гарантій публічного характеру провадження у судових органах у контексті пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року (далі - Конвенція), яка свідчить про те, що публічний розгляд справи може бути виправданим не в кожному випадку (рішення від 08 грудня 1983 року у справі "Аксен проти Німеччини", заява №8273/78; рішення від 25 квітня 2002 року у справі "Варела Ассаліно проти Португалії", заява № 64336/01).

Так, у випадках, коли мають бути вирішені тільки питання права, розгляд письмових заяв, на думку ЄСПЛ, є доцільнішим, ніж усні слухання, і розгляд справи на основі письмових доказів є достатнім. Заявник (в одній із зазначених справ) не надав переконливих доказів на користь того, що для забезпечення справедливого судового розгляду після обміну письмовими заявами необхідно було провести також усні слухання. Зрештою, у певних випадках влада має право брати до уваги міркування ефективності й економії. Зокрема, коли фактичні обставини не є предметом спору, а питання права не становлять особливої складності, та обставина, що відкритий розгляд не проводився, не є порушенням вимоги пункту 1 статті 6 Конвенції про проведення публічного розгляду справи.

ЄСПЛ вказав на те, що відмову в проведенні публічного розгляду не можна вважати необґрунтованою, оскільки під час провадження у справі не виникло ніяких питань, які не можна було вирішити шляхом дослідження письмових доказів.

У даному випадку кожен з учасників справи може користуватися своїми процесуальними правами та обов`язками, визначеними ст. 44 КАС України із урахуванням норм, передбачених главою 10 "Розгляд справ за правилами спрощеного позовного провадження" КАС України.

У своєму клопотанні представник відповідача не навів обґрунтованих підстав того, що справа не може бути розглянута без попереднього усного заслуховування пояснень сторін щодо суті спору.

Бажання сторін у справі викласти під час публічних слухань свої аргументи, висловлені ними в письмових та додаткових поясненнях, не зумовлюють необхідності призначення справи до розгляду за правилами загального позовного провадження.

Так, дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку про те, що дана справа підлягає розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін, оскільки вважає, що швидкість вирішення справи вказаної категорії є пріоритетним.

Також суд звертає увагу, що ухвалою суду від 23.01.2026 відмовлено у задоволенні клопотання позивача про розгляд справи за правилами загального позовного провадження, та вирішено проводити розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін в порядку ст. 262 КАС України, а не в порядку ст. 263 КАС України як помилково зазначає відповідач.

Суд також звертає увагу, що у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України Указом Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 "Про введення воєнного стану в Україні", затвердженого Законом України "Про затвердження Указу Президента України "Про введення воєнного стану в Україні"" від 24.02.2022 № 2102-ІХ, введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24.02.2022 строком на 30 діб.

Наразі воєнний стан на території України триває.

Згідно з рекомендаціями Ради суддів України від 02.03.2022 в умовах воєнного стану режим роботи кожного суду визначається окремо. Рекомендовано судам за можливості відкладати розгляд справ (за винятком невідкладних судових розглядів) та знімати їх з розгляду, зважати на те, що велика кількість учасників судових процесів не завжди мають змогу подати заяву про відкладення розгляду справи через залучення до функціонування критичної інфраструктури, вступ до лав Збройних сил України, територіальної оборони, добровольчих воєнних формувань та інших форм протидії збройної агресії проти України, або не можуть прибути в суд у зв`язку з небезпекою для життя.

Отже, для забезпечення безпеки учасників процесу, суд не вбачає підстав для розгляду справи за правилами загального позовного провадження.

Також суд зазначає, що доказами в адміністративному судочинстві є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення осіб, які беруть участь у справі, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Докази суду надають особи, які беруть участь у справі. Суд може запропонувати надати додаткові докази або витребувати додаткові докази за клопотанням осіб, які беруть участь у справі, або з власної ініціативи.

Крім цього, суд звертає увагу, що розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін не призводить до порушення принципу справедливості, оскільки задля його досягнення процесуальне законодавство наділяє сторін рівними правами, використання яких у спрощеному позовному провадженні ніяким чином не обмежено. Усі свої доводи та міркування сторони мають право викладати у письмових заявах чи клопотаннях.

Відтак, сторони не позбавлені можливості подачі доказів на підтвердження своєї позиції або письмових пояснень.

Керуючись ст.ст. 122, 123, 240, 248, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

У Х В А Л И В:

У задоволенні клопотання представника відповідача про залишення позовної заяви без розгляду по справі № 480/64/26 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Сумській області про визнання протиправним та скасування наказу, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку - відмовити.

У задоволенні клопотання представника відповідача про розгляд справи за правилами загального позовного провадження - відмовити.

Копію даної ухвали направити учасникам справи.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання і оскарженню не підлягає.

Суддя Н.В. Савицька