Справа № 440/3589/18
Суддя: Перцова Т.С.
Дата ухвалення: 2026-02-11 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

11 лютого 2026 р. м. ХарківСправа № 440/3589/18

Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді Перцової Т.С.,

Суддів Макаренко Я.М. , Жигилія С.П. ,

розглянувши можливість відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Полтавського окружного адміністративного суду від 29.09.2025 по справі № 440/3589/18

за позовом ОСОБА_1

до Департаменту соціального захисту населення та питань АТО виконавчого комітету Кременчуцької міської ради Полтавської області , Виконавчого комітету Кременчуцької міської ради Полтавської області , Управління соціального захисту населення Крюківського району Департаменту соціального захисту населення та питань АТО виконавчого комітету Кременчуцької міської ради Полтавської області , Міського голови міста Кременчука Малецького Віталія Олексійовича

про визнання протиправними та скасування розпоряджень, визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ

Ухвалою Полтавського окружного адміністративного суду від 29.09.2025 відмовлено у задоволенні заяви ОСОБА_1 про виправлення описки в рішенні у справі за позовом ОСОБА_1 до Департаменту соціального захисту населення та питань АТО виконавчого комітету Кременчуцької міської ради Полтавської області , Виконавчого комітету Кременчуцької міської ради Полтавської області , Управління соціального захисту населення Крюківського району Департаменту соціального захисту населення та питань АТО виконавчого комітету Кременчуцької міської ради Полтавської області , Міського голови міста Кременчука Малецького Віталія Олексійовича про визнання протиправними та скасування розпоряджень, визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії.

На зазначену ухвалу суду ОСОБА_1 подано апеляційну скаргу.

Ухвалою Другого апеляційного адміністративного суду від 29.10.2025 зазначена апеляційна скарга була залишена без руху та наданий строк для усунення недоліків у десять днів з дня вручення копії ухвали про залишення апеляційної скарги без руху.

Роз`яснено заявнику апеляційної скарги, що вищезазначені недоліки апеляційної скарги можуть бути усунені шляхом направлення до Другого апеляційного адміністративного суду заяви про поновлення строку на апеляційне оскарження.

17.11.2025 до канцелярії Другого апеляційного адміністративного суду, на виконання вимог зазначеної ухвали, від апелянта надійшло клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали Полтавського окружного адміністративного суду від 29.09.2025 по справі № 440/3589/18, в обґрунтування якого зазначено, що оскаржуване рішення отримано позивачем 06.10.2025, що підтверджується трекінгом Укрпошти, а отже строк не був пропущений.

Ухвалою Другого апеляційного адміністративного суду від 26.11.2025 зазначена апеляційна скарга була залишена без руху та наданий строк для усунення недоліків у десять днів з дня вручення копії ухвали про залишення апеляційної скарги без руху.

Роз`яснено заявнику апеляційної скарги, що вищезазначені недоліки апеляційної скарги можуть бути усунені шляхом направлення до Другого апеляційного адміністративного суду квитанції або оригіналу іншого документу про сплату судового збору у розмірі 3028,00 грн або доказів на підтвердження обставин для звільнення від сплати судового збору.

15.12.2025 року від позивача надійшло клопотання, до якого додано виписку про розмір пенсії та зазначено, що розмір судового збору перевищує 5% розміру річного доходу позивача, у зв`язку із чим просить суд звільнити від сплати судового збору.

Проте, оскільки до клопотання не надано довідку з Державного реєстру фізичних осіб-платників податку про джерела/суми нарахованого доходу, нарахованого (перерахованого) податку та військового збору та відсутня довідка про доходи за період з 10.2024 по 10.2025 року, ухвалою Другого апеляційного адміністративного суду від 24.12.2026 зазначена апеляційна скарга була залишена без руху та наданий строк для усунення недоліків у десять днів з дня вручення копії ухвали про залишення апеляційної скарги без руху.

Роз`яснено заявнику апеляційної скарги, що вищезазначені недоліки апеляційної скарги можуть бути усунені шляхом направлення до Другого апеляційного адміністративного суду квитанції або оригіналу іншого документу про сплату судового збору у розмірі 3028,00 грн або довідку з Державного реєстру фізичних осіб-платників податку про джерела/суми нарахованого доходу, нарахованого (перерахованого) податку та військового збору та відсутня довідка про доходи за період з 10.2024 по 10.2025 року.

Ухвалою Другого апеляційного адміністративного суду від 20.01.2026 зазначена апеляційна скарга була залишена без руху та наданий строк для усунення недоліків у десять днів з дня вручення копії ухвали про залишення апеляційної скарги без руху.

Роз`яснено заявнику апеляційної скарги, що вищезазначені недоліки апеляційної скарги можуть бути усунені шляхом направлення до Другого апеляційного адміністративного суду:

- доказів щодо річного доходу позивача за за період з 10.2024 по 10.2025 року (довідка податкового органу про всі види, отриманих ОСОБА_1 доходів за період з 10.2024 по 10.2025) або платіжного документа про сплату судового збору в розмірі 3028 грн.

06.02.2026 від позивача надійшло клопотання про звільнення від сплати судового збору, в обґрунтування якого вказано, що при апеляційному оскарженні додаткових судових рішень, укладених відповідно до статті 252 КАС України, судовий збір не сплачується. Крім того, вкотре звернула увагу, що інших доходів, окрім пенсії, не отримує.

З приводу наведеного колегія суддів зазначає таке.

Матеріалами справи підтверджено, що позивачем оскаржується ухвала Полтавського окружного адміністративного суду від 29.09.2025 по справі № 440/3589/18, якою відмовлено у задоволенні заяви ОСОБА_1 про виправлення описки в рішенні Полтавського окружного адміністративного суду від 11.01.2019 у справі №440/3589/18.

Так, згідно зі статтею 253 КАС України, суд, який постановив судове рішення, може з власної ініціативи або за заявою учасника справи чи іншої заінтересованої особи виправити допущені в судовому рішенні цього суду описки, очевидні арифметичні помилки незалежно від того, набрало судове рішення законної сили чи ні.

Питання про внесення виправлень суд може вирішити в порядку письмового провадження. У разі необхідності суд може розглянути питання внесення виправлень у судове рішення в судовому засіданні з повідомленням учасників справи. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені про дату, час та місце судового засідання, не перешкоджає розгляду заяви.

Заява про внесення виправлень розглядається протягом десяти днів з дня її надходження.

Ухвалу суду про внесення виправлень у судове рішення чи відмову у внесенні виправлень може бути оскаржено.

У свою чергу, порядок ухвалення додаткового судового рішення визначений статтею 252 КАС України, відповідно до частини 1 якої, суд, що ухвалив судове рішення, може за заявою учасника справи чи з власної ініціативи ухвалити додаткове рішення, якщо:

1) щодо однієї із позовних вимог, з приводу якої досліджувалися докази, чи одного з клопотань не ухвалено рішення;

2) суд, вирішивши питання про право, не визначив способу виконання судового рішення;

3) судом не вирішено питання про судові витрати.

Відтак, колегія суддів зазначає, що ухвала про виправлення описки або про відмову у внесенні відповідних виправлень є процесуальним документом, який не є додатковим рішенням суду, а є невід`ємною частиною основного судового рішення, що усуває технічні помилки (помилки в назвах, датах, реквізитах), не змінюючи суті рішення.

Вона не вирішує справу по суті, а лише забезпечує правильність виконання.

Згідно з п.1 ч.5 ст.296 КАС України до апеляційної скарги додається документ про сплату судового збору.

Відповідно до ч.1 ст.4 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Частиною 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір" встановлено розмір судового збору за подання апеляційної скарги на ухвалу суду на рівні 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Законом України "Про Державний бюджет України на 2025 рік" встановлено розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб з 01.01.2025 року - 3028 грн.

Зазначене положення стосується подання апеляційних і касаційних скарг на всі без винятку ухвали адміністративного суду, які підлягають оскарженню, незалежно від того, чи передбачено Законом справляння судового збору за подання тих заяв, за результатами розгляду яких виносяться відповідні ухвали.

Правова позиція щодо цього питання висловлена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 29.05.2018 у справі № 915/955/15 та постанові Верховного Суду від 15.06.2022 у справі № 280/4372/18.

Хоча висновки Великої Палати Верховного Суду викладені у господарській справі, проте Закон №3674-VI у цій частині є універсальним і не розрізняє підходи до вирішення питання сплати судового збору за оскарження процесуальних ухвал залежно від юрисдикції.

У силу приписів пункту 1 частини другої статті 45 Закону України від 02.06.2016 №1402-VIII «Про судоустрій та статус суддів» Велика Палата Верховного Суду здійснює перегляд судових рішень у касаційному порядку з метою забезпечення однакового застосування судами норм права.

Отже, під час розгляду цієї справи мають враховуватися висновки Верховного Суду, висловлені саме у складі Великої Палати Верховного Суду.

Зазначені висновки суду узгоджуються із позицією щодо застосування статті 132 КАС України та статті 4 Закону № 3674-VI, висловленою у постанові Великої Палати Верховного Суду від 28.05.2018 у справі №915/955/15 та, зокрема, у постановах Верховного Суду від 17.02.2020 у справі №320/5719/19, від 24.11.2021 у справі №826/17526/18, від 13.04.2022 у справі №204/827/17, від 09.02.2023 у справі №120/3532/21-а, від 09.02.2023 у справі №380/22710/21, від 13.04.2023 у справі №120/2767/20-а, від 04.05.2023 у справі №645/135/21, від 04.07.2023 у справі №160/1712/21, від 14.12.2023 у справі №400/1715/20, від 25.01.2024 у справі №380/11373/22 та від 30.05.2024 у справі №216/3590/23.

При цьому незалежно від того, яку заяву, скаргу чи питання було вирішено судом першої інстанції, ухвала за результатами розгляду цієї заяви, скарги чи питання оскаржується через подання апеляційної (касаційної) скарги зі сплатою судового збору у загальному порядку, якщо в особи відсутні відповідні пільги.

Приписами статей 3 та 5 Закону № 3674-VI визначені пільги для сплати судового збору, а також визначені об`єкти, за які не справляється сплата судового збору. Разом з тим вказаними нормами не передбачено звільнення від сплати судового збору за подання апеляційної скарги на ухвалу суду першої інстанції. Зазначеним нормативним актом передбачені підстави для звільнення осіб від сплати судового збору, а також підстави для відстрочення або розстрочення його сплати.

До аналогічних висновків у подібних правовідносинах дійшов Верховний Суд у постанові від 14.06.2022 у справі № 280/4372/18.

Таким чином, правовий аналіз норм Кодексу адміністративного судочинства України, Закону «Про судовий збір» та практики Верховного Суду, яка підлягає застосуванню судами відповідно до ч. 5 ст. 242 КАС України, дає змогу зробити висновок, що за подання апеляційної скарги на ухвали суду першої інстанції судовий збір справляється відповідно до Закону № 3674-VI у розмірі одного прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, у якому відповідна заява або скарга подається до суду, незалежно від того, чи справляється судовий збір за звернення до суду із заявою, за результатами розгляду якої винесено оскаржувану ухвалу.

Аналогічний правовий підхід висловлено в ухвалах Верховного Суду від 23.10.2024 у справі №560/3125/20, від 16.04.2025 у справі № 280/6624/23, від 30.04.2025 по справі № 240/20639/20, від 10.03.2025 по справі № 320/13631/24 та у постанові Верховного Суду від 30.04.2025 по справі № 520/10589/22.

Отже, за подання апеляційної скарги на ухвалу суду про виправлення описки або про відмову у внесенні відповідних виправлень сплачується судовий збір, що спростовує твердження апелянта про зворотне.

Водночас, ОСОБА_1 вказує, що інших доходів, окрім пенсійних виплат не отримує, на підтвердження чого надає перерахунок пенсійних виплат.

Однак, колегія суддів зазначає, що вказаний перерахунок не є належним доказом, на підставі якого суд може вирішити питання про звільнення від сплати судового збору, оскільки належними доказами, які можуть підтверджувати реальний майновий стан, є: довідка про доходи за попередній календарний рік разом із відомостями з Державного реєстру фізичних осіб - платників податків про джерела/суми виплачених доходів та утриманих податків, про склад сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків, а також інші документи, що підтверджують майновий стан сторони.

Аналогічна правова позиція була висловлена Верховним Судом в ухвалі від 16.12.2025 по справі № 440/3589/18 за наслідками розгляду питання про можливість відкриття касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 .

Всупереч наведеному, на підтвердження доводів викладених у клопотанні, заявником вкотре не надано жодних належних і допустимих доказів на підтвердження того, що майновий/фінансовий стан ОСОБА_1 перешкоджає сплаті нею судового збору за подання апеляційної скарги у даній справі у встановленому законодавством порядку та розмірі.

При прийнятті таких висновків суд враховує положення пункту 1 частини другої статті 129 Конституції України, згідно з яким однією із основних засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом. У зв`язку з цим обставини, пов`язані з небажанням сторони сплатити судовий збір, не можуть вважатися достатньою підставою для звільнення (відстрочення, розстрочення) від такої сплати.

Також, суд апеляційної інстанції зауважує, що позивачу неодноразово надавалась можливість надати до Другого апеляційного адміністративного суду докази на підтвердження того, що майновий/фінансовий стан ОСОБА_1 перешкоджає сплаті нею судового збору (ухвали від 26.11.2025, від 24.12.2025, від 20.01.2026).

Однак, позивач не скористалась своїм правом та не надала до суду апеляційної інстанції ані довідки про доходи за попередній календарний рік разом із відомостями з Державного реєстру фізичних осіб - платників податків про джерела/суми виплачених доходів та утриманих податків, про склад сім`ї, ані банківських документів про відсутність на рахунку коштів, ані довідки податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків, чи інших документів, які б підтверджували майновий стан сторони.

З урахуванням вищенаведеного, колегія суддів дійшла висновку про неможливість задоволення клопотання ОСОБА_1 про звільнення її від сплати судового збору.

Документ про сплату судового збору у визначеному законом розмірі на адресу апеляційного суду також не надходив.

Таким чином, недоліки щодо сплати судового збору станом на момент постановлення цієї ухвали позивачем не усунуто.

Суд зазначає, що обов`язок сплати судового збору слугує гарантуванню принципу рівності всіх осіб у правах щодо доступу до суду. При цьому, судовий збір виконує не тільки фіскальну, а й дисциплінуючу функцію. Він є одним із способів стимулювання належного виконання учасниками відповідних правовідносин своїх прав та обов`язків, передбачених законами України, у зв`язку з чим, безпідставне звільнення від його сплати окремих осіб може свідчити про надання одній із сторін незаконної переваги перед іншою.

Таким чином, позивачем не надано суду належних доказів в обґрунтування обставин, що унеможливлюють сплату судового збору, доказів річного доходу позивача за попередній ( з 10.2024 по 10.2025) календарний рік, підстави для звільнення від сплати судового збору, наведені в заяві не можуть бути визнані поважними, в зв`язку з чим заява задоволенню не підлягає.

ОСОБА_1 отримано копію ухвали про залишення апеляційної скарги без руху 27.01.2026.

Отже, строк для усунення недоліків закінчився 06.02.2026.

Згідно з ч. 5 ст. 298 Кодексу адміністративного судочинства України питання про повернення апеляційної скарги суд апеляційної інстанції вирішує протягом п`яти днів з дня надходження апеляційної скарги або з дня закінчення строку на усунення недоліків.

Відповідно до ч. 6 та ч. 7 ст. 298 КАС України про повернення апеляційної скарги постановляється ухвала, яка може бути оскаржена в касаційному порядку. Копія ухвали про повернення апеляційної скарги надсилається учасникам справи у порядку, визначеному статтею 251 цього Кодексу. Скаржнику надсилається копія ухвали про повернення апеляційної скарги разом з апеляційною скаргою та доданими до скарги матеріалами. Копія апеляційної скарги залишається в суді апеляційної інстанції.

Враховуючи те, що вимоги ухвал суду від 26.11.2025, від 24.12.2025 та від 20.01.2026 у встановлений судом строк не виконані, заяви чи клопотання щодо продовження строку усунення недоліків до апеляційного суду апелянтом не подано, наявні підстави для повернення апеляційної скарги скаржнику в порядку, передбаченому ч. 5 ст. 298 Кодексу адміністративного судочинства України.

Керуючись ст. 298 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

У Х В А Л И В

Відмовити ОСОБА_1 у задоволенні клопотання про звільнення від сплати судового збору за подання апеляційної скарги на ухвалу Полтавського окружного адміністративного суду від 29.09.2025 по справі № 440/3589/18.

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Полтавського окружного адміністративного суду від 29.09.2025 року по справі № 440/3589/18 за позовом ОСОБА_1 до Департаменту соціального захисту населення та питань АТО виконавчого комітету Кременчуцької міської ради Полтавської області , Виконавчого комітету Кременчуцької міської ради Полтавської області , Управління соціального захисту населення Крюківського району Департаменту соціального захисту населення та питань АТО виконавчого комітету Кременчуцької міської ради Полтавської області , Міського голови міста Кременчука Малецького Віталія Олексійовича про визнання протиправними та скасування розпоряджень, визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії повернути скаржнику.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом тридцяти днів, шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддя Т.С. Перцова
Судді Я.М. Макаренко С.П. Жигилій