Справа № 440/17758/23
Суддя: Бучик А.Ю.
Дата ухвалення: 2026-02-12 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 лютого 2026 року

м. Київ

справа № 440/17758/23

адміністративне провадження № К/990/38722/24

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:

головуючого - Бучик А.Ю.,

суддів: Коваленко Н.В., Рибачука А.І.,

розглянувши в порядку письмового провадження касаційну Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг на рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 24.04.2024 (у складі судді Бойка С.С.) та постанову Другого апеляційного адміністративного суду від 29.08.2024 (у складі колегії суддів: Чалого І.С., Ральченка І.М., Катунова В.В.) у справі № 440/17758/23 за позовом Акціонерного товариства «Полтаваобленерго» до Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг про визнання протиправною та скасування постанови,

ВСТАНОВИВ:

І. РУХ СПРАВИ

1. У листопаді 2023 року Акціонерне товариство «Полтаваобленерго» (далі - АТ «Полтаваобленерго», позивач) звернулося до суду з позовом до Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (далі - НКРЕКП, відповідач), в якому просило:

- визнати протиправною та скасувати постанову від 25.08.2023 № 1560 «Про накладення штрафу на АТ «Полтаваобленерго» за недотримання вимог нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та порушення Ліцензійних умов з розподілу електричної енергії та здійснення заходів державного регулювання» та розпорядження від 25.08.2023 № 233-р «Про усунення порушень АТ «Полтаваобленерго».

На обґрунтування позовних вимог позивач зазначав, що посилання НКРЕКП у пункті 1 резолютивної частини оскаржуваної постанови на те, що штраф на АТ «Полтаваобленерго» накладено за недотримання вимог нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та порушення Ліцензійних умов з розподілу електричної енергії, не відповідає дійсності, оскільки АТ «Полтаваобленерго» діяло з дотриманням положень Закону України «Про ринок електричної енергії» та інших нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, зокрема Кодексу систем розподілу, Правил роздрібного ринку електричної енергії під час здійснення ліцензованої діяльності АТ «Полтаваобленерго».

Позивач вказує на те, що у постанові НКРЕКП не наведено жодного обґрунтування, що підтверджує допущення АТ «Полтаваобленерго» порушень Ліцензійних умов з розподілу електричної енергії та інших норм законодавства України у сфері електроенергетики, що є підставою для задоволення позовних вимог та скасування оскаржуваної постанови НКРЕКП. Також позивач, не погоджуючись в цілому з наявністю порушень, які на думку відповідача, мали місце в його діях, вважає, що застосування НКРЕКП штрафу в розмірі 255 000,00 грн, є безпідставним.

2. Ухвалою Полтавського окружного адміністративного суду від 24.04.2024 закрито провадження у справі в частині позовної вимоги про визнання протиправним та скасування пункту 2 постанови від 25.08.2023 № 1560 НКРЕКП про накладення штрафу на АТ «Полтаваобленерго» за недотримання вимог нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та порушення Ліцензійних умов з розподілу електричної енергії та здійснення заходів державного регулювання та розпорядження від 25.08.2023 № 233-р про усунення порушень АТ «Полтаваобленерго».

3. Рішенням Полтавського окружного адміністративного суду від 24.04.2024, залишеним без змін постановою Другого апеляційного адміністративного суду від 29.08.2024, позов задоволено частково.

Визнано протиправним та скасовано пункт 1 постанови НКРЕКП № 1560 від 25.08.2023 про накладення штрафу на АТ «Полтаваобленерго» за недотримання вимог нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та порушення Ліцензійних умов з розподілу електричної енергії та здійснення заходів державного регулювання.

В решті позовних вимог відмовлено.

Стягнуто на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань НКРЕКП сплачений судовий збір у розмірі 2684,00 грн.

4. Не погоджуючись із вказаними судовими рішеннями, відповідач подав касаційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення судами першої та апеляційної інстанцій норм матеріального та процесуального права, просить скасувати вказані судові рішення в частині задоволених позовних вимог та ухвалити нове судове рішення про відмову у задоволенні позовних вимог в повному обсязі.

5. Ухвалою Верховного Cуду від 16.10.2024 відкрито касаційне провадження за вказаною касаційною скаргою на підставі пункту 3 частини четвертої статті 328 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України).

6. Позивач у відзиві на касаційну скаргу відповідача просить залишити оскаржувані судові рішення без змін, а касаційну скаргу - без задоволення.

7. Враховуючи відсутність клопотань про участь у судовому засіданні від усіх учасників справи, справа розглядається в порядку письмового провадження.

8. Заслухавши суддю-доповідача, дослідивши доводи касаційної скарги, колегія суддів дійшла висновку, що касаційна скарга задоволенню не підлягає з таких підстав.

ІІ. ОБСТАВИНИ СПРАВИ

9. Судами встановлено, що на підставі постанови НКРЕКП від 23.11.2022 № 1550 «Про затвердження Плану здійснення заходів державного контролю суб`єктів господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, на 2023 рік», постанови НКРЕКП від 12.07.2023 № 1288 «Про збільшення строку проведення планової перевірки АТ "Полтаваобленерго"» відповідачем у період з 30.06.2023 по 27.07.2023 проведено планову перевірку господарської діяльності позивача за період діяльності з 01.01.2021 по 31.12.2022.

10. За результатами проведеної перевірки НКРЕКП складено акт планової перевірки від 27.07.2023 № 330.

11. Позивач листом від 03.08.2023 № 10-72/20883 надав НКРЕКП пояснення (заперечення) та обґрунтування щодо висновків, викладених в акті від 27.07.2023 № 330, у яких наведено доводи про те, що Товариство не допустило порушення положень Ліцензійних умов з розподілу електричної енергії та іншого законодавства.

12. За результатами розгляду акта перевірки відповідач прийняв постанову від 25.08.2023 № 1560 «Про накладення штрафу на АТ "Полтаваобленерго"» за недотримання вимог нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та порушення Ліцензійних умов з розподілу електричної енергії та здійснення заходів державного регулювання» (далі - Постанова № 1560), якою:

1. Відповідно до пунктів 11, 12 частини першої статті 17, статей 19 та 22 Закону України «Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг» та статті 77 Закону України «Про ринок електричної енергії» накладено штраф у розмірі 255 000,00 грн на АТ «Полтаваобленерго» за недотримання вимог нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та порушення Ліцензійних умов з розподілу електричної енергії, а саме:

пунктів 1 та 11 частини третьої статті 46 Закону України «Про ринок електричної енергії» щодо обов`язку оператора системи розподілу дотримуватися ліцензійних умов провадження господарської діяльності з розподілу електричної енергії та інших нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії та виконувати умови укладених договорів, які є обов`язковими для здійснення діяльності на ринку електричної енергії;

Інструкції щодо заповнення форми звітності № 2-НКРЕКП-розподіл електричної енергії (квартальна), а саме:

пункту 2.7 глави 2 у частині забезпечення ліцензіатом достовірності інформації, зазначеної ним у формі звітності № 2-НКРЕКП-розподіл електричної енергії (квартальна);

пункту 2.9 глави 2, згідно з яким дані звіту мають бути наведені в тих одиницях виміру, які вказані в затвердженій формі звітності, зокрема, вартісні показники наводяться у тис. грн (з округленням до цілого числа);

підпунктів 1, 3 та 8 пункту 3.4 глави 3 у частині заповнення ліцензіатом розділу II «Інформація щодо регуляторного обліку», зокрема:

у рядку 215 «Операційні контрольовані витрати (розшифрувати в додатку 5), у т.ч.:» зазначаються операційні витрати ліцензіата, розмір яких залежить від його управлінських рішень. Розшифровка фактичних операційних контрольованих витрат наводиться в додатку 5;

у рядку 220 «Операційні неконтрольовані витрати (розшифрувати в додатку 5), у т.ч.:» зазначаються операційні витрати, на які ліцензіат не має безпосереднього впливу (податки, збори, обов`язкові платежі, розмір яких установлюється відповідно до законодавства України). Розшифровка фактичних операційних неконтрольованих витрат наводиться в додатку 5;

у рядку 225 «відрахування на соціальні заходи» зазначаються витрати на єдиний внесок на загальнообов`язкове державне соціальне страхування персоналу;

пункту 3.1 Інструкції щодо заповнення форми звітності №10-НКРЕКП-якість-розподіл (річна), згідно з яким кожний підрозділ ліцензіата повинен забезпечити ведення реєстру скарг/звернень/претензій щодо незадовільної якості електричної енергії;

пункту 4.6 глави 4 Інструкції щодо заповнення форми звітності № 11-НКРЕКП (квартальна), згідно з яким реєстр перерв в електропостачанні формується згідно з додатком 5 до цієї Інструкції;

Правил роздрібного ринку електричної енергії, а саме:

підпункту 21 пункту 5.1.2 глави 5.1 розділу V (у редакції, що діяла до 01.07.2023) у частині проведення не рідше одного разу на 6 місяців контрольного огляду засобів комерційного обліку споживачів відповідно до затверджених графіків;

підпункту 3 пункту 6.1.10 глави 6.1 розділу VІ, згідно з яким адміністратор комерційного обліку не пізніше ніж до закінчення наступного робочого дня з дня отримання запиту на зміну електропостачальника має сформувати прогнозні обсяги споживання за точкою обліку (площадкою комерційного обліку) на заплановану дату зміни електропостачальника та повідомити попереднього електропостачальника споживача про отримання запиту на зміну електропостачальника, дату запланованої зміни електропостачальника та прогнозні обсяги споживання на цю дату;

пункту 7.1 розділу VII, згідно з яким електрична енергія споживачу, який не допускає порушень своїх договірних зобов`язань перед оператором системи передачі та/або оператором системи розподілу та електропостачальником, постачається безперервно, крім випадків, передбачених умовами договорів, укладених споживачами з електропостачальником та оператором системи, та нормативно-правовими актами, у тому числі цими Правилами;

пункту 7.7.3 глави 7.7 розділу VII Правил ринку, згідно з яким оплата платіжного документа з банківського рахунку учасника ринку на банківський рахунок АР здійснюється протягом двох робочих днів з дати направлення платіжного документа;

глави 6.2 розділу VI Кодексу комерційного обліку електричної енергії, а саме:

пункту 6.2.7, згідно з яким акт про недопуск до вузла обліку вважається дійсним, якщо його підписали більше одного уповноваженого представника оператора системи, користувач системи, а також представник ВТКО та/або сторони, яка контролює об`єкт, на якому встановлений вузол обліку. У разі їх відсутності або відмови підписувати акт про недопуск, в акті робиться відповідний запис. У цьому випадку акт вважається дійсним, якщо його підписали більше одного уповноваженого представника оператора системи та незаінтересована особа (за умови посвідчення цієї особи) або більше одного уповноваженого представника оператора системи за умови підтвердження відеозйомкою факту відсутності доступу до вузла обліку та ЗВТ користувача системи;

пункту 6.2.8, згідно з яким акт про недопуск до вузла обліку є підставою для припинення повністю або частково постачання (розподілу або передачі) електричної енергії користувачу системи у порядку, визначеному пунктом 7.5 розділу VII Правил роздрібного ринку та підпунктом 3 пункту 11.5.2 глави 11.5 розділу XI Кодексу системи розподілу.

Кодексу систем розподілу, а саме:

пункту 4.2.4 глави 4.2 розділу IV (у редакції, що діяла до 19.08.2023), згідно з яким строк надання послуги зі стандартного приєднання для електроустановок замовника першого ступеня потужності становить 45 календарних днів, починаючи з наступного робочого дня від дати оплати замовником ОСР вартості приєднання відповідно до договору про приєднання. Для електроустановок замовника другого ступеня потужності цей строк становить 60 календарних днів, починаючи з наступного робочого дня від дати оплати замовником ОСР вартості приєднання відповідно до договору про приєднання;

пункту 4.4.3 глави 4.4 розділу IV, згідно з яким наданій замовником заяві з додатками до неї відповідно до пункту 4.4.2 цієї глави ОСР присвоює реєстраційний номер:

у разі особистого подання заяви або через уповноваженого належним чином представника у день подання (у тому числі) на копії заяви замовника, що надається замовнику, ставиться реєстраційний номер ОСР;

у разі направлення заяви рекомендованим поштовим відправленням не пізніше 1 робочого дня з дня отримання документів;

у разі направлення заяви в електронному вигляді не пізніше 1 робочого дня з дня отримання документів;

пункту 4.5.5 глави 4.5 розділу IV (у редакції, що діяла до 01.06.2021), згідно з яким технічні умови на стандартне приєднання, підписані ОСР, разом з проєктом договору про стандартне приєднання надаються замовнику ОСР протягом 10 робочих днів, починаючи з наступного робочого дня від дати реєстрації заяви про приєднання (у зазначений у заяві про приєднання спосіб обміну інформацією);

пункту 4.5.5 глави 4.5 розділу IV, згідно з яким технічні умови на стандартне приєднання надаються замовнику ОСР протягом 10 робочих днів з наступного робочого дня від дати реєстрації заяви та повного пакета документів, передбачених цим Кодексом, у зазначений у заяві про приєднання спосіб обміну інформацією;

пункту 11.5.19 глави 11.5 розділу XI, згідно з яким забороняється відключення користувачів (побутових споживачів) перед вихідними та святковими днями;

пунктів 2.1, 2.2, підпункту 3 пункту 2.3 глави 2 та підпункту 4 пункту 2.3 глави 2 (у редакції, що діяла до 20.08.2021) Порядку забезпечення стандартів якості електропостачання та надання компенсацій споживачам за їх недотримання у частині обов`язку ОСР дотримуватися загальних та гарантованих стандартів якості надання послуг, до яких належать:

рівень сервісу кол-центру протягом 30 секунд (відсоток дзвінків, з`єднаних з оператором кол-центру протягом 30 секунд) у звітному році не менше 75 %;

розгляд скарги/звернення/претензії споживача щодо якості надання ОСР послуг електричної енергії з наданням інформації, зазначеної у пункті 13.2.2 глави 13.2 розділу XIII Кодексу систем розподілу, з дня отримання скарги/звернення/претензії:

у строк 15 днів без проведення вимірювань параметрів якості електричної енергії відповідно до вимог глави 13.2 розділу XIII Кодексу систем розподілу;

у строк 30 днів у разі проведення вимірювань параметрів якості електричної енергії відповідно до вимог глави 13.2 розділу XIII Кодексу систем розподілу;

у строк 45 днів у разі проведення вимірювань параметрів якості електричної енергії відповідно до вимог глави 13.2 розділу XIII Кодексу систем розподілу для скарги/звернення/претензії від групи споживачів (колективної скарги/звернення/претензії);

відновлення електропостачання після початку перерви в електропостачанні протягом 24 годин.

Мінімальних вимог до якості обслуговування споживачів електричної енергії кол-центрами, а саме:

пункту 2.5 у частині ведення електронної бази даних звернень абонентів, отриманих за допомогою засобів телекомунікації, із зазначенням, зокрема, теми звернення. Звернення поділяються за темами для ОСР згідно з інформацією щодо кількості прийнятих звернень кол-центром ОСР за тематикою (додаток 2 до цих Вимог);

пункту 3.2 у частині реєстрації усіх дзвінків до кол-центру ОСР з питань незадовільної якості електричної енергії відповідно до вимог ПРРЕЕ. Питання щодо якості електричної енергії, порушені у зверненні/скарзі/претензії, розглядаються в порядку, визначеному главою 13.2 розділу XIII Кодексу систем розподілу;

підпункту 5 глави 2 Порядку встановлення (формування) тарифів на послуги з розподілу електричної енергії, згідно з яким для перегляду тарифів при переході на стимулююче регулювання ліцензіат подає до НКРЕКП заяву (за формою, наведеною в додатку 1 до цього Порядку), документи, визначені у пункті 2.1 цього Порядку, та додатково такі документи, зокрема розрахунок регуляторної бази активів, яка сформована на дату переходу на стимулююче регулювання, з урахуванням пунктів 2.2 та 2.3 розділу II Порядку визначення регуляторної бази активів (у друкованій та електронній формах).

Порядку визначення регуляторної бази активів, а саме:

пункту 2.3, згідно з яким до складу регуляторної бази активів, яка створена на дату переходу до стимулюючого регулювання, включаються активи, що безпосередньо використовуються для провадження ліцензованої діяльності з розподілу електричної енергії;

пункту 2.7 (у редакції, що діяла до 05.07.2023), згідно з яким не включаються до складу регуляторної бази активів активи, для яких встановлені обмеження, легкові автомобілі балансовою первісною вартістю понад 500 тис. грн за одиницю (без урахування податку на додану вартість) та легкові автомобілі, кількість яких перевищує 3 на 100 працівників.

Порядку розроблення та подання на затвердження планів розвитку систем розподілу та інвестиційних програм операторів систем розподілу, а саме:

підпункту 4 пункту 2.9 глави 2, згідно з яким ІП формується відповідно до розділів, визначених цим Порядком, із зазначенням обсягу фінансування по кожному з розділів (без урахування ПДВ) та включає пояснювальну записку з обґрунтуванням необхідності проведення робіт по кожному розділу інвестиційної програми, яка містить, зокрема:

мету виконання запланованих заходів (робіт) у прогнозному періоді;

обґрунтування необхідності та доцільності проведення заходів (робіт) за кожним розділом інвестиційної програми;

посилання на нормативно-правові акти, які регламентують необхідність виконання таких заходів (робіт);

інформацію про схвалену, затверджену, погоджену належним чином проєктно-кошторисну документацію;

інформацію щодо проведення експертизи проєктно-кошторисної документації;

опис запланованого економічного ефекту від впровадження заходів (робіт) інвестиційної програми;

інформацію щодо заходів (робіт) із зазначенням їх етапів виконання та вартості, що заплановані до виконання у прогнозному періоді (по заходах, що мають перехідний характер, зазначаються етапи виконання по роках із урахуванням фактичного виконання);

пункту 2.10 глави 2, згідно з яким до ІП додаються обґрунтовувальні матеріали до запланованих робіт та закупівель товарів, які, зокрема, можуть містити цінові пропозиції (прайси) виробників або їх офіційних представників в Україні, результати публічної закупівлі, накази про затвердження проєктної документації (або зведені кошториси до відповідних проєктів), що передбачені ІП;

пункту 4.1 глави 4 у частині виконання схваленої НКРЕКП ІП в повному обсязі відповідно до запланованих етапів, обсягів робіт у кількісному вираженні та обсягів фінансування у вартісному вираженні;

пункту 4.2 глави 4, згідно з яким виконаними вважаються заходи ІП, матеріальні активи по яких прийняті на баланс та щодо яких здійснено повне фінансування.

Документи, що підтверджують виконання заходу ІП:

1) для основних засобів:

акт приймання-передачі (внутрішнього переміщення) основних засобів, оформлений згідно з формою ОЗ-1, затвердженою наказом Міністерства статистики України від 29.12.1995 № 352;

акт приймання-здачі відремонтованих, реконструйованих та модернізованих об`єктів, оформлений згідно з формою ОЗ-2, затвердженою наказом Міністерства статистики України від 29.12.1995 № 352;

2) для інших необоротних матеріальних активів (інші типові форми первинного обліку).

Заходи ІП мають виконуватися ліцензіатами з дотриманням вимог законодавства у сфері регулювання містобудівної діяльності.

Перехідні заходи ІП вважаються виконаними протягом прогнозованого періоду, якщо за результатами їх виконання складено акти виконаних робіт та/або акти приймання-передачі, здійснено оплату відповідно до цих актів на умовах, передбачених схваленою ІП;

пункту 1.5 Методики (порядку) формування плати за приєднання до системи передачі та системи розподілу, згідно з яким оператори систем розподілу відповідають за достовірність даних, зазначених ними у формах звітності та в документах, а також що у звіті щодо стану надання оператором системи передачі та операторами систем розподілу послуг з приєднання відображається інформація про, зокрема замовників, для яких триває процедура надання послуги з приєднання.

Типового договору про надання послуг з диспетчерського (оперативно-технологічного) управління, а саме:

пункту 2.5 у частині здійснення розрахунку за надану Послугу на умовах часткової попередньої оплати вартості Послуги за поточний розрахунковий період згідно із визначеною системою платежів і розрахунків;

підпункту 3.2.1 пункту 3.2 у частині своєчасних та в повному обсязі розрахунків за цим Договором.

Типового договору про надання послуг з передачі електричної енергії, а саме:

пункту 5.2 у частині здійснення поетапної попередньої оплати планової вартості послуги ОСП таким чином:

1 платіж до 17:00 другого банківського дня розрахункового місяця у розмірі 1/5 від планової вартості Послуги, визначеної згідно з розділом 3 цього Договору. Подальша оплата здійснюється шляхом сплати 1/5 від планової вартості Послуги, яка визначена згідно з розділом 3 цього Договору, відповідно до такого алгоритму:

2 платіж до 10 числа розрахункового місяця;

3 платіж до 15 числа розрахункового місяця;

4 платіж до 20 числа розрахункового місяця;

5 платіж до 25 числа розрахункового місяця,

пункту 5.5 у частині здійснення розрахунку за фактичний обсяг Послуги;

підпункту 3 пункту 8.3 у частині здійснення вчасної та у повному обсязі оплати за Послугу на умовах, визначених цим Договором.

Типового договору про врегулювання небалансів електричної енергії, а саме:

підпункту 5 пункту 3.5, згідно з яким СВБ зобов`язана здійснювати вчасно і в повному обсязі оплату за небаланс електричної енергії та платежів, сформованих ОСП для СВБ відповідно до Правил ринку;

пункту 5.1, згідно з яким виставлення рахунків та здійснення платежів щодо оплати вартості небалансів відбувається відповідно до процедур та графіків, передбачених Правилами ринку, та згідно з умовами цього Договору;

постанови НКРЕКП від 17.12.2019 № 2896 у частині дотримання в кожному розрахунковому періоді граничної нижньої межі обов`язкової купівлі електричної енергії на ринку «на добу наперед» з метою компенсації технологічних втрат електричної енергії на її передачу та розподіл електричними мережами в розмірі 50 відсотків (у редакції, що діяла до 04.07.2021) та 95 відсотків (у редакції, що діяла до 09.08.2021) від обсягу фактичних технологічних втрат електричної енергії на її передачу або розподіл електричними мережами в цьому розрахунковому періоді;

пункту 2.2 Ліцензійних умов з розподілу електричної енергії, а саме:

підпункту 7 у частині надання достовірних документів (їх копій) та інформації (даних, відомостей, звітності), необхідних для виконання НКРЕКП своїх повноважень та функцій, в обсягах та у строки (не менше десяти робочих днів для надання копій документів, пояснень тощо), встановлені НКРЕКП;

підпункту 13 у частині виконання умов укладених договорів, які є обов`язковими для здійснення діяльності на ринку електричної енергії;

підпункту 14 у частині дотримання визначених напрямків та обсягів використання коштів за статтями витрат відповідно до структури тарифу на розподіл електричної енергії, встановленої, зокрема, постановою НКРЕКП від 09.12.2020 № 2356 «Про встановлення тарифів на послуги з розподілу електричної енергії АТ «Полтаваобленерго»;

підпункту 24 у частині здійснення компенсації та/або відшкодування збитків користувачу системи та/або споживачу у разі недотримання ліцензіатом показників якості послуг з розподілу електричної енергії, визначених НКРЕКП та договором про надання послуг з розподілу;

підпункту 25 у частині забезпечення функціонування центрів обслуговування споживачів та кол-центру згідно з вимогами, встановленими нормативно-правовими актами НКРЕКП;

підпункту 26 (у редакції, що діяла до 01.01.2022) у частині надання послуги з приєднання електроустановки замовника до системи розподілу електричної енергії з урахуванням положень статті 21 Закону України «Про ринок електричної енергії» за умови дотримання замовником вимог кодексу систем розподілу;

підпункту 31 у частині припинення електроживлення споживача у порядку та у випадках, визначених кодексом системи розподілу та правилами роздрібного ринку;

підпункту 45 у частині розроблення інвестиційної програми відповідно до Порядку розроблення та подання на затвердження планів розвитку систем розподілу та інвестиційних програм операторів систем розподілу та подавати її на схвалення НКРЕКП не пізніше 30 вересня року, що передує прогнозному періоду;

підпункту 54 (у редакції, що діяла до 05.08.2022) та підпункту 60 у частині своєчасної та у повному обсязі сплати за послуги, що надаються на ринку електричної енергії.

Зазначена сума штрафу має бути сплачена до Державного бюджету України у 30-денний строк з дня одержання копії рішення про накладення штрафу (код бюджетної класифікації 21081100 «Адміністративні штрафи та інші санкції»).

…

3. Департаменту із регулювання відносин у сфері енергетики, у межах здійснення заходів державного регулювання, відповідно до пунктів 1, 13 частини першої та пункту 1 частини другої статті 17 Закону України «Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг»:

1) підготувати та винести на засідання НКРЕКП, що буде проводитися у формі відкритого слухання, проєкт рішення щодо встановлення (перегляду) тарифу на послуги з розподілу електричної енергії АТ «ПОЛТАВАОБЛЕНЕРГО» із застосуванням стимулюючого регулювання на 2024 рік шляхом його зміни в бік зменшення на суму 54 562,09 тис. грн (без ПДВ), врахувавши:

суму надлишково отриманого доходу від здійснення ліцензованої діяльності з розподілу електричної енергії у 2021 році у розмірі 87 865,72 тис. грн (без ПДВ);

суму недоотриманого доходу від здійснення ліцензованої діяльності з розподілу електричної енергії у 2022 році у розмірі 35 219,44 тис. грн (без ПДВ);

обґрунтовані витрати (видатки) внаслідок військової агресії російської федерації проти України, на період дії воєнного стану в Україні, зокрема, витрати, пов`язані з наданням допомоги Збройним Силам України (ЗСУ), здійсненням видатків на забезпечення обороноздатності країни, здійсненням заходів із забезпечення підтримки мобілізованих працівників, відновленням об`єктів критичної інфраструктури, інших заходів, пов`язаних з ліквідацією наслідків бойових дій у розмірі 15 950,43 тис. грн (без ПДВ);

суму профіциту коштів щодо надходжень та витрат, пов`язаних з наданням послуг з приєднання АТ «ПОЛТАВАОБЛЕНЕРГО» за 2021 рік, у розмірі 16 717,97 тис. грн (без ПДВ);

суму профіциту коштів щодо надходжень та витрат, пов`язаних з наданням послуг з приєднання АТ «ПОЛТАВАОБЛЕНЕРГО» за 2022 рік, у розмірі 1 006,38 тис. грн (без ПДВ);

суму необ`єктивного перевищення вартості заходів інвестиційної програми на 2021 рік у розмірі 141,89 тис. грн (без ПДВ).

За результатами здійснення заходу державного контролю в частині перевірки стану виконання у 2023 році заходів схваленої Інвестиційної програми АТ «ПОЛТАВАОБЛЕНЕРГО» на 2022 рік уточнити підсумкову суму надлишково отриманого або недоотриманого доходу від здійснення ліцензованої діяльності з розподілу електричної енергії у 2022 році АТ «ПОЛТАВАОБЛЕНЕРГО»;

2) у разі ненадання АТ «ПОЛТАВАОБЛЕНЕРГО» у строк до 01.02.2024 до НКРЕКП належним чином оформлених та затверджених відповідно до вимог нормативно-правових актів змін до Інвестиційної програми АТ «ПОЛТАВАОБЛЕНЕРГО» на 2024 рік з урахуванням статті «Додатково отриманий дохід за результатом діяльності у 2021 та 2022 роках» на загальну суму 67 102,77 тис. грн (без ПДВ)» підготувати та винести на засідання НКРЕКП, що проводитиметься у формі відкритого слухання, проєкт рішення щодо встановлення (перегляду) тарифу на послуги з розподілу електричної енергії АТ «ПОЛТАВАОБЛЕНЕРГО» із застосуванням стимулюючого регулювання шляхом його зміни в бік зменшення на суму 67 102,77 тис. грн (без ПДВ).

13. Вважаючи пункти 1 та 3 Постанови № 1560 протиправними, позивач звернувся до суду із цим позовом.

ІІІ. ОЦІНКА СУДІВ ПЕРШОЇ ТА АПЕЛЯЦІЙНОЇ ІНСТАНЦІЙ

14. Задовольняючи позов частково, суд першої інстанції, з висновками якого погодився суд апеляційної інстанції, виходив з того, що положеннями частини другої статті 77 Закону України «Про ринок електричної енергії» розмежовано окремі види порушень нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, а саме: недотримання таких актів (пункт 2) та несвоєчасне подання або неподання звітності, передбаченої цим Законом, або наведення у ній недостовірної інформації (пункт 7). За порушення, передбачене пунктом 7 частини другої статті 77 цього Закону (спеціальний вид санкцій), яке фактично було виявлено під час перевірки, не може бути застосована штрафна санкція, встановлена пунктом 4 частини четвертої статті 77 Закону України «Про ринок електричної енергії», оскільки вона може застосовуватися саме за недотримання вимог нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії. Тому застосування до позивача штрафної санкції за правопорушення, зокрема за неправильне заповнення форм звітності, що спричинило подання неточної інформації у звітності, за яке частиною четвертою статті 77 Закону України «Про ринок електричної енергії» не передбачено можливість застосування штрафної санкції взагалі, є достатньою підставою для висновку, що така постанова в цій частині не відповідає критеріям правомірності, визначеним частиною другою статті 2 КАС України, а тому позовні вимоги в цій частині підлягають задоволенню.

Відмовляючи в задоволенні позовних вимог в іншій частині, суд першої інстанції, з висновком якого погодився суд апеляційної інстанції, дійшов висновку про безпідставність заявлених вимог.

ІV. ДОВОДИ КАСАЦІЙНОЇ СКАРГИ

15. Касаційна скарга обґрунтована, зокрема тим, що суди першої та апеляційної інстанцій неправильно застосували положення пункту 1 частини третьої статті 46 Закону України «Про ринок електричної енергії», підпункту 7 пункту 2.2 глави 2 Ліцензійних умов з розподілу № 1470, частини другої статті 6 Закону України «Про ринок електричної енергії» та пункту 3 частини першої статті 17 Закону України «Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг» за відсутності висновку Верховного Суду щодо застосування вказаних норм.

16. На думку відповідача, суди не звернули уваги на те, що предметною ознакою спірних правовідносин є питання законності винесення НКРЕКП постанови про накладення на позивача штрафу за недотримання вимог нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії та порушення Ліцензійних умов з розподілу електричної енергії.

V. ВИСНОВКИ ВЕРХОВНОГО СУДУ

17. Відповідно до частин першої та другої статті 341 КАС України суд касаційної інстанції переглядає судові рішення в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, та на підставі встановлених фактичних обставин справи перевіряє правильність застосування судом першої чи апеляційної інстанції норм матеріального і процесуального права.

Суд касаційної інстанції не має права встановлювати або вважати доведеними обставини, що не були встановлені у рішенні або постанові суду чи відхилені ним, вирішувати питання про достовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими, збирати чи приймати до розгляду нові докази або додатково перевіряти докази.

18. Частиною другою статті 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Наведена норма означає, що суб`єкт владних повноважень зобов`язаний діяти лише на виконання закону, за умов і обставин, визначених ним, вчиняти дії, не виходячи за межі прав та обов`язків, дотримуватися встановленої законом процедури, обирати лише встановлені законодавством України способи правомірної поведінки під час реалізації своїх владних повноважень.

19. Правові, економічні та організаційні засади функціонування ринку електричної енергії, відносини, пов`язані з виробництвом, передачею, розподілом, купівлею-продажем, постачанням електричної енергії для забезпечення надійного та безпечного постачання електричної енергії споживачам з урахуванням інтересів споживачів, розвитку ринкових відносин, мінімізації витрат на постачання електричної енергії та мінімізації негативного впливу на навколишнє природне середовище визначає Закон України від 13.04.2017 № 2019-VIII «Про ринок електричної енергії» (далі - Закон № 2019-VIII; в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин).

20. За приписами пункту 1 частини третьої статті 46 Закону № 2019-VIII оператор системи розподілу зобов`язаний: дотримуватися ліцензійних умов провадження господарської діяльності з розподілу електричної енергії та інших нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії.

21. Взаємовідносини, які виникають під час купівлі-продажу електричної енергії між електропостачальником (електропостачальниками) та споживачем (для власного споживання), а також їх взаємовідносини з іншими учасниками роздрібного ринку електричної енергії регулюються Правилами роздрібного ринку електричної енергії, затвердженими постановою НКРЕКП від 14.03.2018 № 312 (далі - Правила № 312).

22. Учасниками роздрібного ринку є: електропостачальники, оператор системи передачі, оператори систем розподілу, у тому числі оператори малих систем розподілу, споживачі, основні споживачі, субспоживачі, виробники електричної енергії, які підпадають під визначення розподіленої генерації, та інші учасники ринку, які надають послуги, пов`язані з постачанням електричної енергії споживачу з метою використання ним електричної енергії на власні потреби. Ці Правила є обов`язковими для виконання усіма учасниками роздрібного ринку (п. 1.1.1 глави 1.1 розділу I Правил № 312).

23. Правовий статус НКРЕКП, її завдання, функції, повноваження та порядок їх здійснення регулюється Законом України від 22.09.2016 № 1540-VIII «Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг» (далі - Закон № 1540-VIII; в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин).

24. Відповідно до статті 1 Закону № 1540-VIII НКРЕКП (далі - Регулятор) є постійно діючим центральним органом виконавчої влади зі спеціальним статусом, який утворюється Кабінетом Міністрів України.

25. Статтею 19 Закону № 1540-VIII передбачено, що Регулятор здійснює державний контроль за дотриманням суб`єктами господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, законодавства у відповідних сферах та ліцензійних умов шляхом проведення планових та позапланових виїзних, а також невиїзних перевірок відповідно до затверджених ним порядків контролю.

26. Статтею 22 Закону № 1540-VIII передбачено, що за порушення законодавства у сферах енергетики та комунальних послуг до суб`єктів господарювання, що провадять діяльність у відповідній сфері, та суб`єктів, що належать до особливої групи споживачів, Регулятор може застосовувати санкції у вигляді:

1) застереження та/або попередження про необхідність усунення порушень;

2) накладення штрафу;

3) зупинення дії ліцензії;

4) анулювання ліцензії.

У разі виявлення порушень законодавства у сферах енергетики та комунальних послуг Регулятор у 30-денний строк з дня складення акта перевірки розглядає питання відповідальності суб`єкта, щодо якого здійснювалася перевірка, його посадових осіб на своєму засіданні та приймає рішення про застосування до суб`єкта, щодо якого здійснювалася перевірка, санкцій та/або застосування адміністративного стягнення до посадової особи такого суб`єкта. При застосуванні санкцій Регулятор має дотримуватися принципів пропорційності порушення і покарання та ефективності санкцій, які мають стримуючий вплив.

Регулятор застосовує штрафні санкції до суб`єктів господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, у розмірах, встановлених цим Законом, Законами України «Про ринок електричної енергії», «Про природні монополії», «Про питну воду та питне водопостачання», «Про ринок природного газу», «Про теплопостачання», «Про енергетичну ефективність».

27. Пунктом 1 частини 3 статті 46 Закону № 2019-VIII передбачено, що оператор системи розподілу зобов`язаний дотримуватися ліцензійних умов провадження господарської діяльності з розподілу електричної енергії та інших нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії.

28. Статтею 1 Закону № 2019-VIII визначено значення термінів, які вживаються у зазначеному Законі.

Так, відповідно до вказаної норми ринок електричної енергії - система відносин, що виникають між учасниками ринку під час здійснення купівлі-продажу електричної енергії та/або допоміжних послуг, передачі та розподілу, постачання електричної енергії споживачам.

Учасник ринку електричної енергії - виробник, електропостачальник, трейдер, оператор системи передачі, оператор системи розподілу, оператор малої системи розподілу, оператор ринку, гарантований покупець, оператор установки зберігання енергії та споживач, які провадять свою діяльність на ринку електричної енергії в порядку, передбаченому цим Законом.

29. Частиною першою статті 2 Закону № 2019-VIII визначено правові основи функціонування ринку електричної енергії, відповідно до якої правову основу функціонування ринку електричної енергії становлять Конституція України, цей Закон, закони України «Про альтернативні джерела енергії», «Про комбіноване виробництво теплової та електричної енергії (когенерацію) та використання скидного енергопотенціалу», «Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг», «Про природні монополії», «Про захист економічної конкуренції», «Про охорону навколишнього природного середовища», «Про енергетичну ефективність», міжнародні договори України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, та інші акти законодавства України.

30. Частиною другою статті 2 Закону № 2019-VIII передбачено основні умови діяльності учасників ринку електричної енергії та взаємовідносин між ними, які визначаються нормативно-правовими актами, що регулюють впровадження цього Закону, зокрема: 1) правилами ринку, які, в тому числі, визначають правила функціонування балансуючого ринку та ринку допоміжних послуг; 2) правилами ринку «на добу наперед» та внутрішньодобового ринку; 3) кодексом системи передачі, кодексом систем розподілу; 4) кодексом комерційного обліку; 5) правилами роздрібного ринку; 6) іншими нормативно-правовими актами.

31. Отже, на основі аналізу вказаних правових норм можна дійти висновку, що до нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, відносяться ті нормативно-правові акти, які регулюють функціонування ринку електричної енергії між учасниками такого ринку.

32. Як встановлено судами попередніх інстанцій оскаржуваною постановою № 1560 застосовано до позивача штрафну санкцію за недотримання вимог нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та порушення Ліцензійних умов з розподілу електричної енергії, зокрема внаслідок помилкового заповнення форм звітності, що фактично потягло надання неточної інформації у звітності, та порушення:

Інструкції щодо заповнення форми звітності № 2-НКРЕКП-розподіл електричної енергії (квартальна), а саме:

пункту 2.7 глави 2 у частині забезпечення ліцензіатом достовірності інформації, зазначеної ним у формі звітності № 2-НКРЕКП-розподіл електричної енергії (квартальна);

пункту 2.9 глави 2, згідно з яким дані звіту мають бути наведені в тих одиницях виміру, які вказані в затвердженій формі звітності, зокрема, вартісні показники наводяться у тис. грн (з округленням до цілого числа);

підпунктів 1, 3 та 8 пункту 3.4 глави 3 у частині заповнення ліцензіатом розділу II «Інформація щодо регуляторного обліку», зокрема:

у рядку 215 «Операційні контрольовані витрати (розшифрувати в додатку 5), у т. ч.:» зазначаються операційні витрати ліцензіата, розмір яких залежить від його управлінських рішень. Розшифровка фактичних операційних контрольованих витрат наводиться в додатку 5;

у рядку 220 «Операційні неконтрольовані витрати (розшифрувати в додатку 5), у т. ч.:» зазначаються операційні витрати, на які ліцензіат не має безпосереднього впливу (податки, збори, обов`язкові платежі, розмір яких установлюється відповідно до законодавства України). Розшифровка фактичних операційних неконтрольованих витрат наводиться в додатку 5;

у рядку 225 «відрахування на соціальні заходи» зазначаються витрати на єдиний внесок на загальнообов`язкове державне соціальне страхування персоналу;

пункту 3.1 Інструкції щодо заповнення форми звітності № 10-НКРЕКП-якість-розподіл (річна), згідно з яким кожний підрозділ ліцензіата повинен забезпечити ведення реєстру скарг/звернень/претензій щодо незадовільної якості електричної енергії;

пункту 4.6 глави 4 Інструкції щодо заповнення форми звітності № 11-НКРЕКП (квартальна), згідно з яким реєстр перерв в електропостачанні формується згідно з додатком 5 до цієї Інструкції;

пункту 1.5 Методики (порядку) формування плати за приєднання до системи передачі та системи розподілу, згідно з яким оператори систем розподілу відповідають за достовірність даних, зазначених у формах звітності та в документах, а також що у звіті щодо стану надання оператором системи передачі та операторами систем розподілу послуг з приєднання відображається інформація про, зокрема замовників, для яких триває процедура надання послуги з приєднання.

33. Водночас Інструкція щодо заповнення форми звітності № 2-НКРЕКП-розподіл електричної енергії (квартальна), Інструкція щодо заповнення форми звітності № 10-НКРЕКП-якість-розподіл (річна), Інструкція щодо заповнення форми звітності №11-НКРЕКП (квартальна) регулюють правовідносини щодо оформлення та подання звітності оператором системи розподілу Регулятору та не належать до нормативно-правових актів, які регулюють функціонування ринку електричної енергії між учасниками такого ринку.

Отже, колегія суддів погоджується з висновками судів першої та апеляційної інстанцій про те, що у Регулятора відсутні правові підстави для застосування штрафної санкції до оператора системи розподілу за недотримання вимог Інструкції щодо заповнення форми звітності № 2-НКРЕКП-розподіл електричної енергії (квартальна), Інструкції щодо заповнення форми звітності № 10-НКРЕКП-якість-розподіл (річна), Інструкції щодо заповнення форми звітності № 11-НКРЕКП (квартальна), оскільки зазначені нормативно-правові акти не регулюють функціонування ринку електричної енергії між учасниками ринку.

34. Згідно з частиною першою статті 77 Закону № 2019-VIII учасники ринку, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом.

35. Частина друга статті 77 цього ж Закону розкриває, що є порушенням нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, визначаючи перелік таких правопорушень, до яких віднесено, зокрема: недотримання вимог нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії (пункт 2); неподання або несвоєчасне подання звітності, передбаченої цим Законом, а також надання недостовірної інформації у такій звітності (пункт 7).

36. Враховуючи викладене, колегія суддів вважає правильними висновки судів попередніх інстанцій про те, що правова конструкція частини першої статті 77 Закону № 2019-VIII визначає, що учасники ринку електричної енергії несуть відповідальність у встановленому законом порядку та розмірах за порушення нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії. Проте у частині другій цієї ж статті законодавець уточнює перелік правопорушень таких нормативно-правових актів, який є вичерпним. При цьому правопорушення у вигляді неподання або несвоєчасного подання звітності, передбаченої цим Законом, є окремим видом правопорушення, яке виділено у пункті 7 частини другої статті 77 Закону № 2019-VIII поряд (окремо) з таким видом правопорушення, як недотримання вимог нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, що визначено у пункті 2 частини другої цієї ж статті.

37. Крім того, неправильне заповнення форм звітності, що потягло неточність поданої інформації, не утворює складу правопорушення, передбаченого частиною четвертою статті 77 Закону України «Про ринок електричної енергії».

38. Згідно з частиною третьою статті 77 Закону № 2019-VIII у разі скоєння правопорушення на ринку електричної енергії до відповідних учасників ринку можуть застосовуватися санкції у виді: 1) попередження про необхідність усунення порушень; 2) штрафу; 3) зупинення дії ліцензії; 4) анулювання ліцензії.

39. Пункт 4 частини четвертої статті 77 цього ж Закону містить перелік правопорушень, за які до учасника ринку електричної енергії може бути застосована санкція у вигляді штрафу.

Зокрема, відповідно до пункту 4 частини четвертої статті 77 Закону № 2019-VIII встановлений штраф від 5 тисяч до 100 тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян: а) за провадження господарської діяльності на ринку електричної енергії за відсутності остаточного рішення про сертифікацію, прийнятого щодо відповідного суб`єкта; б) за порушення ліцензійних умов провадження відповідного виду господарської діяльності на ринку електричної енергії, що підлягає ліцензуванню; в) за недотримання вимог нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії; г) за відмову в доступі до системи передачі або системи розподілу в непередбачених законом випадках.

40. Зі змісту положень частини четвертої статті 77 Закону № 2019-VIII вбачається, що штрафна санкція за порушення, яка виражається у неподанні або несвоєчасному поданні звітності, передбаченої цим Законом, не передбачена. При цьому законодавець не звільняє суб`єкта господарювання, що є учасником ринку електричної енергії, від відповідальності за неподання або несвоєчасне подання звітності, передбаченої Законом, а встановлює в частині третій статті 77 вказаного Закону, окрім штрафу, інші види санкцій, зокрема попередження про необхідність усунення порушень.

41. За таких обставин, в аспекті забезпечення юридичної визначеності у питанні правового регулювання виду та розмірів санкцій за правопорушення на ринку енергетики та комунальних послуг, колегія суддів звертає увагу на правовий висновок Верховного Суду, висловлений у постановах від 11.03.2021 у справі № 640/20494/19, від 08.07.2021 у справі № 160/1598/20 та від 02.11.2022 у справі № 260/2484/21, відповідно до якого широке тлумачення положення «інші нормативно-правові акти», застосованого у Ліцензійних умовах, може призводити до непередбачуваного застосування цього пункту, оскільки під цей термін можна підвести будь-який нормативно-правовий акт, що означає надання НКРЕКП дискреційних повноважень у сфері притягнення ліцензіатів до відповідальності, які не мають чітко визначених меж.

Також Верховний Суд у згаданих правових висновках зазначив, що: «За усталеною практикою Європейського суду з прав людини вираз «згідно із законом» насамперед вимагає, щоб оскаржуване втручання мало певну підставу в національному законодавстві; він також стосується якості відповідного законодавства і вимагає, щоб воно було доступне відповідній особі, яка, крім того, повинна передбачати його наслідки для себе, а також це законодавство повинно відповідати принципу верховенства права.

42. Поняття «якість закону» (quality of law) охоплює такі характеристики відповідного акта законодавства як чіткість, точність, недвозначність, зрозумілість, узгодженість, доступність, виконуваність, передбачуваність і послідовність. Ці характеристики стосуються як положень будь-якого акта (норм права, які у ньому містяться), так і взаємозв`язку такого акта з іншими актами законодавства такої ж юридичної сили. При цьому норми права, що не відповідають критерію «якості закону» (зокрема, не відповідають принципу передбачуваності (principle of foreseeability) або передбачають можливість різного тлумачення та правозастосування), суперечать і такому елементу принципу верховенства права як заборона свавілля, а застосування таких норм може призвести до порушення конституційних прав особи та неможливість адекватного захисту від необмеженого втручання суб`єктів владних повноважень у права такої особи.

43. З урахуванням викладеного та виходячи з того, що положеннями частини другої статті 77 Закону розмежовано два види порушень нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії: недотримання таких актів (пункт 2) та несвоєчасне подання або неподання звітності, передбаченої цим Законом, або наведення у ній недостовірної інформації (пункт 7), то за порушення, передбачене пунктом 7 частини другої статті 77 цього Закону (спеціальний вид санкцій), яке фактично було виявлено під час перевірки, не може бути застосована штрафна санкція, встановлена пунктом 4 частини четвертої статті 77 Закону № 2019-VIII, оскільки вона може застосовуватися саме за недотримання вимог нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії.

44. Щодо застосування до позивача штрафних санкцій за порушення підпункту 7 пункту 2.2 Ліцензійних умов, Інструкції щодо заповнення форми звітності № 2-НКРЕКП-розподіл електричної енергії (квартальна), Інструкції щодо заповнення форми звітності № 10-НКРЕКП-якість-розподіл (річна), Інструкції щодо заповнення форми звітності № 11-НКРЕКП (квартальна), Суд зазначає таке.

45. Пунктом 4 частини четвертої статті 77 Закону № 2019-VIII передбачено, що регулятор у разі скоєння правопорушення на ринку електричної енергії приймає у межах своїх повноважень рішення про накладення штрафів на учасників ринку (крім споживачів) у розмірі від 5 тисяч до 100 тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян - на суб`єктів господарювання, що провадять господарську діяльність на ринку електричної енергії, що підлягає ліцензуванню.

46. Отже, якщо за результатом проведеної у встановленому порядку перевірки НКРЕКП виявлено порушення у діяльності суб`єкта господарювання, то вирішення питання про визначення конкретного розміру санкцій у межах, встановлених частиною четвертою з урахуванням вимог частини п`ятої статті 77 Закону № 2019-VIII, є дискреційним повноваженням НКРЕКП, наявність якого не заперечується позивачем у цій справі.

47. Суди попередніх інстанцій встановили, що відповідач застосував відмінний підхід під час застосування до позивача штрафної санкції за порушення підпункту 7 пункту 2.2 Ліцензійних умов, Інструкції щодо заповнення форми звітності № 2-НКРЕКП-розподіл електричної енергії (квартальна), Інструкції щодо заповнення форми звітності № 10-НКРЕКП-якість-розподіл (річна), Інструкції щодо заповнення форми звітності № 11-НКРЕКП (квартальна) у порівнянні із іншими суб`єктами господарювання, до яких за результатами планової перевірки та виявлення аналогічного порушення застосовано санкцію у вигляді «застереження», що підтверджується Постановами НКРЕКП від 12.07.2023 № 1266, від 05.07.2023 № 1230, від 05.07.2023 № 1229, від 29.09.2023 № 1764, від 14.06.2023 № 1058, від 14.06.2023 № 1059 та від 01.08.2023 № 1415, а отже суди дійшли висновку, що відповідач порушив принцип справедливості та недопущення дискримінації під час ухвалення рішень НКРЕКП.

48. Дискримінація означає поводження з особами у різний спосіб без об`єктивного та розумного обґрунтування у відносно схожих ситуаціях (пункт 48 рішення ЄСПЛ від 07.11.2013 у справі «Пічкур проти України»).

49. Аналогічна правова позиція щодо недопущення Регулятором застосування відмінного підходу та порушення принципу недискримінації викладена у постанові Верховного Суду від 26.07.2023 у справі № 200/3265/21-а.

50. Отже, враховуючи положення частини другої статті 2 КАС України, за правилами якої у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, Суд вважає правильним висновок судів попередніх інстанцій про те, що відповідач безпідставно, необґрунтовано, нерозсудливо, без дотримання принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації, застосував до позивача штрафну санкцію за порушення підпункту 7 пункту 2.2 Ліцензійних умов, Інструкції щодо заповнення форми звітності № 2-НКРЕКП-розподіл електричної енергії (квартальна), Інструкції щодо заповнення форми звітності № 10-НКРЕКП-якість-розподіл (річна), Інструкції щодо заповнення форми звітності № 11-НКРЕКП (квартальна).

51. Вимоги та правила, які регулюють взаємовідносини операторів систем розподілу, з іншими учасниками роздрібного ринку електричної енергії в тому числі споживачами послуг, щодо розподілу електричної енергії та організації комерційного обліку електричної енергії визначаються Законом № 2019-VIII, Правилами роздрібного ринку електричної енергії (далі також - ПРРЕЕ), Кодексом комерційного обліку електричної енергії та іншими нормативними документами у сфері електроенергетики.

52. Відповідно до підпункту 21 пункту 5.1.2 ПРРЕЕ оператор системи зобов`язаний: проводити не рідше одного разу на 6 місяців контрольний огляд засобів комерційного обліку споживачів відповідно до затверджених графіків.

53. Як установлено судами попередніх інстанцій під час проведення планової перевірки, відповідачем встановлено та відображено в акті планової перевірки та обґрунтуваннях до спірної постанови, що у споживача ОСОБА_1 строк між контрольними оглядами 19.10.2021 та 08.06.2022 становив більше ніж 6 календарних місяців.

Водночас із 24.02.2022 в Україні запроваджено воєнний стан на підставі Указу Президента України № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні».

Активні воєнні дії відбувалися також на території Гадяцького району Полтавської області, внаслідок чого працівники АТ «Полтаваобленерго» згідно з наказом № 163-Т від 09.03.2022, знаходились у стані вимушеного простою та заплановані Гадяцькою дільницею Миргородської об`єднаної філії АТ «Полтаваобленерго» графіки на березень-квітень 2022 контрольних оглядів електроустановок побутових споживачів у вказаний період не виконувались із об`єктивних підстав - у зв`язку з необхідністю збереження життя та здоров`я працівників підприємства позивача.

54. Вказане свідчить про наявність об`єктивних перешкод у проведенні контрольних оглядів у вказаний період, які правильно враховано судами першої та апеляційної інстанцій.

55. Водночас відповідачем не враховано всіх фактичних обставин, та не застосовано співмірності обраної штрафної санкції до наслідків правопорушення, а також не надано оцінки ризику для життя працівників позивача на противагу важливості виконання плану контрольного огляду електроустановок побутових споживачів.

56. Що стосується доводів відповідача про порушення позивачем пункту 1 частини третьої статті 46 Закону 2019-VIII, пункту 6.2.7 та 6.2.8 глави 6.2 розділу VI Кодексу комерційного обліку електричної енергії, затвердженого постановою НКРЕКП від 14.03.2018 № 311, пункту 7.1 розділу VIІ Правил роздрібного ринку електричної енергії, затверджених постановою НКРЕКП від 14.03.2028 № 312, колегія суддів зазначає таке.

57. Пунктом 1 частини 3 статті 46 Закону 2019-VIII передбачено, що оператор системи розподілу зобов`язаний дотримуватися ліцензійних умов провадження господарської діяльності з розподілу електричної енергії та інших нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії.

58. Відповідно до пункту 7.1. ПРРЕЕ електрична енергія споживачу, який не допускає порушень своїх договірних зобов`язань перед оператором системи передачі та/або оператором системи розподілу та електропостачальником, постачається безперервно, крім випадків, передбачених умовами договорів, укладених споживачами з електропостачальником та оператором системи, та нормативно-правовими актами, у тому числі цими Правилами.

59. Пунктом 7.5 ПРРЕЕ визначено підстави припинення повністю або частково постачання електричної енергії споживачу оператором системи, серед яких, зокрема недопущення уповноважених представників оператора системи до електроустановок споживача, пристроїв релейного захисту, автоматики і зв`язку, які забезпечують регулювання навантаження в енергосистемі, та/або розрахункових засобів комерційного обліку електричної енергії, що розташовані на території споживача.

60. Також пунктом 6.2.8 Кодексу комерційного обліку електричної енергії встановлено, що акт про недопуск до вузла обліку є підставою для припинення повністю або частково постачання (розподілу або передачі) електричної енергії користувачу системи у порядку, визначеному пунктом 7.5 розділу VІІ Правил роздрібного ринку та підпунктом 3 пункту 11.5.2 глави 11.5 розділу ХІ Кодексу системи розподілу.

61. Порядок оформлення акта про недопуск, визначений пунктом 6.2.7 Кодексу комерційного обліку електричної енергії, відповідно до якого акт про недопуск до вузла обліку вважається дійсним, якщо його підписали більше одного уповноваженого представника оператора системи, користувач системи, а також представник ВТКО та/або сторони, яка контролює об`єкт, на якому встановлений вузол обліку. У разі їх відсутності або відмови підписувати акт про недопуск в акті робиться відповідний запис. У цьому випадку акт вважається дійсним, якщо його підписали більше одного уповноваженого представника оператора системи та незаінтересована особа (за умови посвідчення цієї особи) або більше одного уповноваженого представника оператора системи за умови підтвердження відеозйомкою факту відсутності доступу до вузла обліку та ЗВТ користувача системи.

62. Виходячи зі змісту пункту 6.2.7 Кодексу комерційного обліку електричної енергії, акт про недопуск є дійсним, якщо його підписали більше одного уповноваженого представника оператора системи та незаінтересована особа (за умови посвідчення цієї особи), тобто пункт 6.2.7 Кодексу комерційного обліку електричної енергії встановлює вимогу щодо наявності в акті про недопуск лише підпису незаінтересованої особи.

63. Як установлено судами, 09.06.2022 внаслідок недопущення споживачем ОСОБА_2 до вузла обліку за адресою: АДРЕСА_1 , представниками оператора систем розподілу оформлено акт про недопуск до вузла обліку та ЗВТ, який підписано двома уповноваженими представниками АТ «Полтаваобленерго» та незаінтересованою особою - ОСОБА_3 .

64. Частиною третьою статті 43 Закону України «Про нотаріат» передбачено, що встановлення особи здійснюється за паспортом громадянина України або за іншими документами, які унеможливлюють виникнення будь-яких сумнівів щодо особи.

65. Отже, посвідчення особи відбувається шляхом пред`явлення документа особою, представникам оператора систем розподілу, а вимогами пункту 6.2.7 Кодексу комерційного обліку електричної енергії не передбачено обов`язку представників оператора системи розподілу зазначати у Акті про недопуск інформацію про документ, за яким відбулося встановлення (посвідчення) особи.

66. Аналогічна правова позиція викладена Верховним Судом у постанові від 03.08.2021 у справі № 910/5998/20.

67. Як установлено судами першої та апеляційної інстанцій, доказів того, що особу ОСОБА_3 перед підписанням акта про недопуск, не було посвідчено, відповідач не надав.

68. За встановлених обставин колегія суддів погоджується з висновком судів попередніх інстанцій про те, що акт про недопуск від 09.06.2022 оформлений відповідно до вимог пункту 6.2.7 Кодексу комерційного обліку електричної енергії, що було достатньою підставою відповідно до пункту 7.5 ПРРЕЕ для припинення електропостачання об`єкта споживача ОСОБА_2 за адресою:

АДРЕСА_2 . З огляду на викладене правильними є висновки судів першої та апеляційної інстанцій про часткове задоволення позовних вимог.

70. Оцінюючи наведені сторонами аргументи, Верховний Суд виходить з того, що всі аргументи скаржника, наведені в касаційній скарзі, були ретельно перевірені та проаналізовані судами першої та апеляційної інстанцій, та їм була надана належна правова оцінка. Жодних нових аргументів, які б доводили порушення норм матеріального або процесуального права, у касаційній скарзі не зазначено.

71. Частиною першою статті 350 КАС передбачено, що суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а судові рішення без змін, якщо визнає, що суди першої та апеляційної інстанцій не допустили неправильного застосування норм матеріального права або порушень норм процесуального права при ухваленні судових рішень чи вчиненні процесуальних дій.

72. Враховуючи наведене, колегія суддів дійшла висновку, що касаційну скаргу слід залишити без задоволення, а судові рішення судів першої та апеляційної інстанцій - без змін.

73. Враховуючи те, що судові рішення залишені без змін, перерозподіл судових витрат не здійснюється.

Керуючись статтями 341, 345, 349, 350, 355, 356 КАС України, Суд,

ПОСТАНОВИВ:

Касаційну скаргу Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг залишити без задоволення.

Рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 24.04.2024 та постанову Другого апеляційного адміністративного суду від 29.08.2024 залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Головуючий А.Ю. Бучик

Судді: Н.В. Коваленко

А.І. Рибачук