Справа № 380/2339/26
Суддя: Мричко Наталія Іванівна
Дата ухвалення: 2026-02-12 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

12 лютого 2026 рокусправа № 380/2339/26 м. Львів

Суддя Львівського окружного адміністративного суду Мричко Н.І., перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України у Львівській області про визнання протиправними дій, зобов`язання вчинити дії

встановив:

до Львівського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 (далі за текстом позивач, ОСОБА_1 ) до Головного управління Пенсійного фонду України у Львівській області, в якій позивач просить:

- визнати протиправними дії Головного управління Пенсійного фонду України у Львівській області щодо відмови ОСОБА_1 у здійсненні з 01.02.2023 перерахунку та виплати пенсії на підставі довідки про розмір грошового забезпечення станом на 01.01.2023 виданої ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_1 від 11.12.2025 №1159/12/22520;

- зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України у Львівській області здійснити з 01.02.2023 перерахунок та виплату пенсії ОСОБА_2 на підставі довідки про розмір грошового забезпечення станом на 01.01.2023 виданої ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_1 від 11.12.2025 №1159/12/22520 з урахуванням раніше виплачених сум.

Відповідно до пункту 3 частини першої статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі за текстом КАС України) суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 вказаного Кодексу.

Перевіривши позовну заяву та додані до неї матеріали, суддя встановила, що позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки подана з порушенням вимог частини третьої статті 161 Кодексу адміністративного судочинства України (далі за текстом КАС України).

Відповідно до частини третьої статті 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону

У позовній заяві позивач, на підставі статті 5 Закону України «Про судовий збір», просить зазначає, що має право на пільги, встановлені законодавством України для сімей загиблих (померлих) Захисників і Захисниць України, відтак просить звільнити його від сплати судового збору як особу, на яку поширюється дія Закону України «Про статус ветеранів війни та гарантії їх соціального захисту». Зазначив, що відповідно до статті 22 Закону України «Про статус ветеранів війни та гарантії їх соціального захисту» ветерани війни та особи, на яких поширюється чинність цього Закону, отримують безоплатну правову допомогу щодо питань, пов`язаних з їх соціальним захистом, а також звільняються від судових витрат, пов`язаних з розглядом цих питань.

Вирішуючи клопотання позивача про звільнення його від сплати судового збору, суддя зазначає таке.

Судовий збір - це грошова сума, що сплачується особою, яка звертається до суду. Розмір судового збору визначається законом і залежить від об`єктивних ознак позову (заяви), з яких правовідносин він виник і який предмет позову. Умови сплати судового збору однакові і рівні для всіх, а пільги щодо його сплати передбачені безпосередньо законом.

Законом України «Про судовий збір» визначений перелік осіб, які безумовно звільнені від сплати судового збору у всіх інстанціях у силу закону, який наділяє їх певним статусом, або виходячи із чітко визначеного предмета спору. Цей перелік наведений у статті 5 зазначеного Закону та є вичерпним.

До позовної заяви долучено копію з посвідчення серії НОМЕР_1 від 16.10.2025, виданого ОСОБА_1 , в якому зазначено, що пред`явник цього посвідчення має право на пільги, встановлені законодавством України для сімей загиблих (померлих) Захисників і Захисниць України.

Суддя звертає увагу, що Законом України «Про судовий збір» не передбачено звільнення від сплати судового збору позивачів, які мають право на пільги, встановлені законодавством України для сімей загиблих (померлих) Захисників і Захисниць України.

Правовий статус ветеранів війни, забезпечення створення належних умов для їх життєзабезпечення та членів їх сімей, встановлені Законом України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту».

Згідно з частиною другою статті 22 «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту» ветерани війни та члени сімей загиблих (померлих) ветеранів війни, члени сімей загиблих (померлих) Захисників і Захисниць України отримують безоплатну правничу допомогу щодо питань, пов`язаних з їх соціальним захистом, а також звільняються від судових витрат, пов`язаних з розглядом таких питань.

Аналіз частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір» в сукупності з частиною другою статті 22 «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту» вказує на те, що члени сімей загиблих (померлих) Захисників і Захисниць України, звільняються від сплати судового збору стосовно пільг, прав та гарантій, закріплених законодавством саме через набуття такого статусу.

Отже, сама по собі наявність статусу члена сім`ї загиблого (померлого) Захисника чи Захисниці України не гарантує звільнення від сплати до бюджету судового збору з усіх спорів.

Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 12.02.2020 у справі №545/1149/17 викладений правовий висновок про те, що вирішуючи питання про стягнення судового збору з особи, яка має статус учасника бойових дій (прирівняної до нього особи), для правильного застосування норм пункту 13 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір» суд має враховувати предмет та підстави позову; перевіряти чи стосується така справа захисту прав цих осіб з урахуванням положень статей 12, 22 Закону України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту».

Серед переліку пільг сім`ям загиблих (померлих) Захисників і Захисниць України, визначеного у статті 15 Закону України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту», відсутні пільги щодо звільнення від сплати судового збору у справах про перерахунок пенсії.

Пільги членів сімей загиблих (померлих) Захисників і Захисниць України стосуються випадків звернення до суду за захистом прав, пов`язаних винятково з таким статусом, і не поширюються на подання позовних заяв до суду із вимогами, що виходять за межі таких спірних правовідносин (подібний правовий висновок викладений в ухвалі Великої Палати Верховного Суду від 13.04.2020 у справі №9901/70/20, постановах Великої Палати Верховного Суду від 12.02.2020 у справі №640/7310/19 та від 12.02.2020 у справі №640/7310/19).

Суддя зазначає, що хоча норми частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір» в сукупності з частиною другою статті 22 «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту» не містять вичерпного переліку порушених прав, однак порушені права нерозривно пов`язані саме із статусом члена сім`ї загиблого Захисника чи Захисниці України, який, як і права такої особи, визначається спеціальним законом, а не усіх прав людини і громадянина, які в свою чергу встановлені Конституцією України та іншими законами.

Як видно з позовної заяви, спірні правовідносини між сторонами у цій справі виникли щодо відмови пенсійного органу в перерахунку та виплаті пенсії позивача відповідно до довідки про розмір грошового забезпечення, виданої ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Тобто, у цьому спорі не вирішуються питання, пов`язані із соціальним захистом члена сім`ї загиблого (померлого) ветерана війни, передбачені статтею 22 Закону України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту».

Отож, оскільки ця справа не пов`язана із соціальним захистом порушених прав позивача як члена сім`ї загиблого (померлого) ветерана війни, тому відсутні правові підстави для звільнення ОСОБА_1 від сплати судового збору за подання цієї позовної заяви до суду.

Суддя звертає увагу, що необхідність сплати судового збору є певним обмеженням при зверненні до суду, однак таке обмеження є загальним для всіх суб`єктів, узгоджується зі статтею 129 Конституції України, якою як одну із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

З огляду на викладене вище, суддя відмовляє у задоволенні клопотання позивача про звільнення від сплати судового збору за подання до суду цього позову.

Отже, за подання цієї позовної заяви позивачу слід сплатити судовий збір.

Відповідно до частини першої статті 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно зі статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2026 рік» прожитковий мінімум для працездатних осіб з 1 січня 2026 року становить 3328,00 гривень.

У відповідності до пункту 2 частини другої статті 4 Закону №3674-VI, за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою, ставка судового збору становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

З позовної заяви видно, що позивач заявив одну позовну вимогу немайнового характеру (основна та похідна позовні вимоги), відтак позивач повинен сплатити судовий збір, в розмірі 1331, 20 грн (3328,00 грн*0,4).

Інформацію про платіжні реквізити для перерахування судового збору за подання адміністративного позову до Львівського окружного адміністративного суду можна довідатися, зокрема, на офіційному сайті суду (https://adm.lv.court.gov.ua) в розділі Судовий збір. Такими реквізитами є: отримувач коштів: УДКСУ у Залізничному районі м. Львова; код отримувача: 38007594; банк отримувача: Казначейство України (ЕАП); номер рахунку (ІВАN): UA4013951, код класифікації доходів бюджету: 22030101; найменування коду класифікації доходів бюджету: Судовий збір (Державна судова адміністрація України, 050); наявність відомчої ознаки: 84 Окружні адміністративні суди. На згаданому вище сайті є також можливість автоматично розрахувати та сформувати квитанцію для сплати судового збору.

Згідно з вимогами частин першої, другої статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 вказаного Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись статтями 160, 161, 169, 248, 256 КАС України, суддя

УХВАЛИВ:

1. Відмовити у задоволенні клопотання позивача про звільнення від сплати судового збору.

2. Залишити без руху позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України у Львівській області про визнання протиправними дій, зобов`язання вчинити дії.

Встановити позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви - 10 днів з дня отримання копії ухвали про залишення позовної заяви без руху, шляхом подання суду документа про сплату судового збору, в розмірі 1331, 20 грн.

Ухвала суду про залишення позовної заяви без руху набирає законної сили з моменту її підписання. Заперечення на ухвалу суду може бути включено до апеляційної скарги на рішення суду.

СуддяМричко Н.І.