Справа № 320/59102/24
Суддя: Колеснікова І.С.
Дата ухвалення: 2026-02-11 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

11 лютого 2026 року № 320/59102/24

Київський окружний адміністративний суд у складі судді Колеснікової І.С., розглянувши у письмовому провадженні за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «ГЕРМЕС ЦЕНТР»

до Київської митниці

про визнання протиправними та скасування рішень,

В С Т А Н О В И В:

До Київського окружного адміністративного суду надійшов позов товариства з обмеженою відповідальністю «ГЕРМЕС ЦЕНТР» (далі також ТОВ «ГЕРМЕС ЦЕНТР», позивач) до Київської митниці (далі також відповідач), в якому позивач просить суд:

- визнати протиправним та скасувати рішення відділу класифікації товарів Київської митниці від 15.10.2024 № КТ-UA-2024 про визначення коду товару за УКТЗЕД як ;

- визнати протиправною та скасувати Картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UА100100/2024/001061, оформлену 15.10.2024 Київською митницею про відмову у митному оформленні (випуску) товарів за митною декларацією від 12.10.2024 №24UА81U3.

Ухвалою суду від 18.12.2024 відкрито провадження в даній справі та вирішено здійснювати її розгляд у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами.

Позовні вимоги обґрунтовано протиправністю оскаржуваних рішень з огляду на відсутність у відповідача правових підстав для зміни визначення коду товару за УКТЗЕД.

Заперечуючи проти заявлених позовних вимог відповідач, у наданому суду відзиві, наголошує на обґрунтованості прийнятих ним оскаржуваних рішень з огляду на відповідність вимогам чинного законодавства як самих рішень, так і дотримання визначеного законом порядку його прийняття.

Такі доводи заперечені позивачем у наданій суду відповіді на відзив.

Розглянувши подані учасниками справи документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, судом встановлено таке.

Як вбачається з матеріалів справи, між ТОВ «ГЕРМЕС ЦЕНТР» (як покупцем) та компанією EHWA DIAMOND IND.CO.,LTD (як продавцем, ОСОБА_1 ) укладено контракт від 18 червня 2014 року № 1/06/2014, в порядку та на умовах якого продавець зобов`язується продати покупцеві, а покупець зобов`язується придбати у покупця на умовах, зазначених в специфікації на кожну окрему партію товару (згідно Інкотермс 2000) товар відповідно до специфікації на кожну окрему партію товару, які додаються до цього контракту та є його невід`ємною частиною (п.1.2 контракту).

Починаючи з 2014 року товариство регулярно здійснювало імпорт в режимі ІМ40 (імпорт товарів в загальному порядку, із випуском товару у вільний обіг) одного і того ж самого вищевказаного товару:

- однакового найменування та артикулу, сортаменту;

- від одного і того ж самого виробника-постачальника компанії EHWA DIAMOND IND.CO.,LTD;

а саме - полотно для канатно-ріжучих станків: артикул EBSP340D11.5orange трос алмазний (синтетичний алмазний ріжучий слой).

Імпорт товару здійснювався за одним і тим самим зовнішньоекономічним контрактом від 18.06.2014, укладеним між ТОВ «ГЕРМЕС ЦЕНТР» (покупець) та компанією EHWA DIAMOND IND.CO., LTD (продавець).

Вказаний товар ввозився на митну територію України, класифікувався та проходив митне оформлення за кодом УКТ ЗЕД як товар «Полотно для канатно-ріжучих станків: трос алмазний», із заповненням графи 31 митної декларації «Паковання та опис товарів»:

«Полотно для канатно-ріжучих станків: арт. EBSP340D11.5orange трос алмазний. Полотно являє собою багатожильний сталевий трос (сім тросів меншого діаметру скручене в одне ціле) з нанизаними на нього ріжучими елементами (перлинами) з чітко заданою послідовністю. Перлини - циліндричні втулки із покриттям з синтетичного алмазного ріжучого слою. Несучий трос полотна має гумове покриття для захисту від абразивного бруду та гарантує фіксоване положення циліндричних перлин, а також знижує динамічне навантаження у процесі роботи. Використовується полотно для видобутку в кар`єрах різних типів граніту. Торговельна марка EHWA Виробник EHWA DIAMOND. IND. CO., LTD.».

Митний орган рішенням про визначення коду товару від 25.07.2014 № КТ-178-2014 самостійно визначив товариству код товару за УКТ ЗЕД як .

Митним органом 25.07.2017 було відкликано вищевказане рішення про визначення коду товару від 25.07.2014 № КТ-178-2014 та прийнято рішення про визначення коду товару від 26.07.2017 № КТ-UА-2017, яким визначено код товару (графа 33 МД) як .

Постановою Київського окружного адміністративного суду від 05.10.2017 у справі № 810/2823/17, залишеною без змін ухвалою Київського апеляційного адміністративного суду від 18.12.2017 та постановою Верховного Суду від 17.04.2018 визнано протиправним та скасовано рішення митного органу про відкликання рішення про визначення коду товару від 25.07.2014 № КТ-178-2014, визнано протиправним та скасовано рішення митного органу про визначення коду товару від 26.07.2017 № КТ-UА-2017.

При цьому Верховним Судом підтверджено безпідставність зміни митним органом коду товару за УКТ ЗЕД на ; відповідність класифікації товару за вимогами МК України та Основних правил, для юридичних цілей класифікації товарів в УКТ ЗЕД як .

Виходячи з наведеного, митним органом було прийнято рішення про визначення коду товару від 22.01.2018 № КТ-UА-2018, яким керуючись Українською класифікацією товарів зовнішньо-економічної діяльності (УКТ ЗЕД), викладеною у додатку до Закону України «Про Митний тариф України», визначено код товару як .

У вересні 2024 року на адресу товариства прибув той же самий товар «Полотно для канатно-ріжучих станків: арт. ЕВ8Р340D11.5orange трос алмазний», що неодноразово імпортувався та оформлювався у митному відношенні раніше.

Для здійснення митного оформлення до митного органу декларантом було подано митну декларацію (МД) в режимі ІМ40 № 24UА8U3 від 12.09.2024, де у графі 33 «Код товару» зазначено «усталений» код за УКТ ЗЕД , а графі 31 «Паковання та опис товарів» зазначено відповідний опис товару, повністю ідентичний «усталеному» опису, який застосовувався раніше при здійсненні митної класифікації та оформлення.

До митної декларації декларантом було додано, зокрема:

? Специфікацію № 2 від 02.09.2024 до Контракту № 1/06/2014 від 18.06.2014 на товар «Пилка тросова з перлинами з синтетичних алмазів для гранітів в кар`єрах» в кількості 1100 м., за ціною 51700, 00 доларів США;

? інвойс № Е від 02.09.2024 на вказаний товар, із його найменуванням «тросова пила»;

? пакувальний лист № Е від 02.09.2024;

? рішення митного органу про визначення коду товару від 22.01.2018 № KT-UA-2018, яким визначено код УКТ ЗЕД ;

? експортну декларацію № 11194-24-303058Х від 03.09.2024, видану митними органами Південної Кореї, де зазначено опис товару «Інші полотна для пилок. Промислові алмазні інструменти» та вказано товарний код (графа 35) товару як 8202.99-9000 (за Гармонізованою системою опису та кодування товарів Всесвітньої митної організації), з перекладом;

? лист від 10.10.2024 виробника - компанії EHWA DIAMOND IND.CO.,LTD із роз`ясненнями щодо характеристик товару, проходження виробником спеціальної процедури класифікації товару в митних органах Південної Кореї, де підтверджено код товару як 8202.99-9000, з перекладом;

? рішення Митної служби Республіки Корея від 29.01.2016 № 042- 714-7524 щодо класифікації товару за кодом 8202.99-9000, з перекладом;

? експертний висновок № К-2074 від 14.11.2017 Київської Торгово-промислової палати, яким встановлено відповідність товару коду УКТ ЗЕД ;

? постанова Верховного Суду від 17.04.2018 по справі № 810/2823/17, якою підтверджено відповідність товару коду УКТ ЗЕД ;

? лист ТОВ «ГЕРМЕС ЦЕНТР» від 10.10.2024 № 01 із додатковими поясненнями щодо характеристик товару та його коду УКТ ЗЕД.

15.10.2024 Київською митницею прийнято рішення про визначення коду товару № KT-UA- 2024, яким встановлено код за УКТ ЗЕД як та визначено наступний опис товару (до графи 31 МД):

Виріб "Алмазний трос арт. EBSP340D11.5orange/WIRE SAW EBSP340D11.5orange" являє собою відрізок змінного різального інструменту (тросової пилки) для канатно-ріжучих станків, не є полотном. Виріб складається з сталевого тросу з іншої легованої сталі, вкритого полімерним матеріалом помаранчевого кольору, на який в певній послідовності нанизані різальні елементи срібного кольору, що мають на поверхні абразивний матеріал у вигляді дрібних абразивних зерен закріплених з в`язкою на основі залізо, мідь, нікель, олов`яного псевдосплаву. Абразивний матеріал виробляється методом пресування змішаної алмазної та міксованої металевої пудри. Торговельна марка EHWA Виробник EHWA DIAMOND. IND. CO., LTD».

15.10.2024 митним органом відмовлено в митному оформленні за МД № 24UA81U3 від 12.09.2024, про що оформлено Картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA100100/2024/001061.

Не погоджуючись з такими рішеннями відповідача, позивач звернувся до суду з даним адміністративним позовом.

Оцінюючи подані сторонами докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді всіх обставин справи в їх сукупності, суд дійшов висновку про обґрунтованість позовних вимог виходячи з такого.

Згідно зі ст. 67 Митного кодексу України (далі також - МК України) українська класифікація товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТ ЗЕД) складається на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів та затверджується законом про Митний тариф України.

В УКТ ЗЕД товари систематизовано за розділами, групами, товарними позиціями, товарними підпозиціями, найменування і цифрові коди яких уніфіковано з Гармонізованою системою опису та кодування товарів. Для докладнішої товарної класифікації використовується сьомий, восьмий, дев`ятий та десятий знаки цифрового коду.

Структура десятизнакового цифрового кодового позначення товарів в УКТ ЗЕД включає код групи (перші два знаки), товарної позиції (перші чотири знаки), товарної підпозиції (перші шість знаків), товарної категорії (перші вісім знаків), товарної підкатегорії (десять знаків).

УКТ ЗЕД - це систематизований перелік товарів, який складається з кодів товарів та найменувань для цих кодів. УКТ ЗЕД є товарною номенклатурою Митного тарифу України, затвердженого Законом України від 19.10.2022 № 2697-ІХ «Про Митний тариф України», що використовується для цілей тарифного та інших видів регулювання зовнішньоекономічної діяльності, ведення статистики зовнішньої торгівлі та здійснення митного оформлення товарів.

Одним із інструментів уніфікації міждержавних торгівельних відносин є Гармонізована система опису та кодування товарів яка з 01.01.1988 вступила в силу як Міжнародна конвенція з Гармонізованої системи опису та кодування товарів (14.06.1983).

Гармонізована система опису та кодування товарів (ГС) є багатоцільовою міжнародною товарною номенклатурою, що використовується в 207 країнах світу з метою проведення одноманітної класифікації товарів для встановлення митних тарифів, здійснення заходів нетарифного регулювання та збирання статистичних даних зовнішньої торгівлі.

УКТ ЗЕД побудована на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів і Комбінованої номенклатури, з урахуванням зобов`язань в рамках Світової організації торгівлі (СОТ) на рівні перших шести знаків (офіційне видання Всесвітньої митної організації) і Комбінованої номенклатури Європейського Союзу на рівні сьомого і восьмого знаків, з урахуванням зобов`язань в рамках СОТ.

Відповідно до пункту "а" статті 1 Міжнародної конвенції про Гармонізовану систему опису та кодування товарів, до якої згідно з Указом Президента України від 17.05.2002 №466/2002 приєдналась Україна, Гармонізована система опису та кодування товарів - це номенклатура, яка включає в себе товарні позиції, субпозиції і цифрові коди, що відносяться до них, примітки до розділів, груп і субпозицій, а також основні правила класифікації для тлумачення зазначеної системи, які наведені в додатку до цієї Конвенції.

Приписи ч. 3 ст. 3, ст. 4 та п. «с» ст. 17 цієї Конвенції вимагають обов`язкового застосовування класифікації товарів за ГС на рівні шести знаків.

Міжнародна конвенція з ГС вступила в силу для України з 01.01.2024, а для Республіки Корея (Південна Корея) з 01.01.1988.

Окрім того, згідно з пунктом «а» ст. 3 Міжнародної конвенції про Гармонізовану систему опису та кодування товарів, та яка є частиною національного законодавства, Договірна країна зобов`язується стосовно своєї номенклатури митних тарифів та статистичної номенклатури застосовувати основні правила класифікації для Тлумачення Гармонізованої системи, а також усі примітки до розділів, груп, субпозицій і не змінювати обсяг розділів, груп, товарних позицій і субпозицій Гармонізованої системи.

Згідно зі ст. 68 МК України та Порядку ведення Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 21.05.2012 № 428 (далі також - Порядок ведення УКТ ЗЕД) ведення УКТ ЗЕД покладено на Держмитслужбу.

Відповідно до Порядку ведення УКТ ЗЕД та Гармонізованої системи опису та кодування товарів, Держмитслужба приймає рішення про деталізацію товарів в УКТ ЗЕД понад шестизначний цифровий код, зазначений у Гармонізованій системі опису та кодування товарів.

Пунктом 5-1 цього Порядку визначено, що з метою забезпечення однакового застосування всіма митними органами правил класифікації товарів рішення щодо класифікації товарів згідно з УКТЗЕД та рішення щодо зобов`язуючої інформації з питань класифікації товарів приймаються митними органами з урахуванням підходів до класифікації окремих товарів згідно з Комбінованою номенклатурою, закріплених у відповідних актах права Європейського Союзу (acquis ЄС), за умови, що такі підходи не суперечать положенням Міжнародної конвенції про Гармонізовану систему опису та кодування товарів.

Згідно до п. 7 цього Порядку за поданням центральних органів виконавчої влади Держмитслужба приймає рішення щодо можливості деталізації товарів в УКТЗЕД на національному рівні з урахуванням загальноприйнятих правил класифікації товарів у Гармонізованій системі. Така деталізація проводиться на рівні дев`ятого і десятого знаків товарного коду з метою забезпечення захисту національного товаровиробника шляхом вжиття заходів з тарифного та інших видів регулювання зовнішньоекономічної діяльності та вдосконалення статистичного обліку.

Як вже зазначалось, позивачем для проведення митного оформлення було надано, зокрема надану експортером-виробником товару експортну митну декларацію країни відправлення № 11194-24-303058Х від 03.09.2024 (з перекладом українською мовою), видану митними органами Південної Кореї, де зазначено опис товару (графи 27, 28) «Інші полотна для пилок. Промислові алмазні інструменти» та вказано товарний код (графа 35) товару як 8202.99-9000 (за Гармонізованою системою опису та кодування товарів Всесвітньої митної організації).

Отже, ввезений товар був класифікований за кодом ТН ЗЕД і таку класифікацію необхідно було взяти до уваги як належні відомості у розумінні ч. 3 ст. 69 МК України на підтвердження заявленої імпортером класифікації товару за УКТ ЗЕД.

На необхідність урахування експортних митних декларацій для правильної класифікації товару митними органами України неодноразово звертав увагу Верховний Суд (постанови від 23.12.2021 у справі № 813/1441/17, від 05.05.2022 у справі № 260/1188/18, від 26.04.2023 у справі № 803/168/17, від 11.11.2019 у справі № 260/202/19).

Крім того, на підтвердження правильності класифікації товару позивачем також було надано рішення Митної служби Республіки Корея від 29.01.2016 № 042-714-7524 щодо класифікації товару саме за кодом 8202.99-9000, з перекладом українською мовою.

Між тим, відповідач дані вищевказаних митної декларації та рішення митних органів Кореї не взяв до уваги, не вказавши при цьому підстав до їх неприйняття та причин для зміни за власною ініціативою всіх десяти знаків коду товару всупереч положень ГС.

Відповідно до ч. 1 ст. 69 МК України товари при їх декларуванні підлягають класифікації, тобто у відношенні товарів визначаються коди відповідно до класифікаційних групувань, зазначених в УКТ ЗЕД.

Частиною 2 наведеної статті Кодексу визначено, що митні органи здійснюють контроль правильності класифікації товарів, поданих до митного оформлення, згідно з УКТ ЗЕД.

Разом із тим, частиною 4 ст. 69 МК України встановлено, що у разі виявлення під час митного оформлення товарів або після нього порушення правил класифікації товарів митний орган має право самостійно класифікувати такі товари.

Відповідно до сталої правової позиції Верховного Суду щодо вказаних норм ст. 69 МК України - класифікацію товарів за УКТ ЗЕД здійснює особа, яка подає декларацію. Орган доходів і зборів здійснює контроль за такою класифікацією і може самостійно визначити код задекларованого товару лише у тому разі, коли виявить порушення правил класифікації з боку декларанта. Повноваження митного органу щодо самостійного визначення коду товару не є дискреційними та обумовлені виключно наявністю порушення правил класифікації з боку декларанта.

Зазначена правова позиція наведена у низці постанов Верховного Суду, зокрема від 02.09.2022 у справі № 0340/1657/18, від 07.06.2022 у справі № 826/9823/17, від 20.05.2021 у справі № 1840/2595/18, від 03.04.2018 у справі № 814/1256/17, від 03.04.2018 у справі № 814/1256/17, 21.08.2018 у справі № 815/3439/16.

При цьому Верховний Суд неодноразово звертав увагу на те, що митний орган має право самостійно здійснювати самостійно здійснювати перекласифікацію товару лише маючи достатні підстави для цього та повинен наводити, які саме правила класифікації було порушено декларантом під час митного оформлення товару (постанови від 30.04.2024 у справі №826/3775/17, від 29.07.2021 у справі № 160/11199/19).

Вищевказаних положень митний орган не дотримався, оскільки порушень правил класифікації з боку декларанта не навів.

Як вбачається зі змісту ст.ст. 19-2, 23, 26-3, 28 МК України рішення митного органу з питань класифікації товарів (рішення щодо зобов`язуючої інформації) має бути обґрунтованим.

Крім того, ч. 1 ст. 19-1 МК України визначено, що митні органи приймають рішення у встановленій цим Кодексом формі (письмово, усно або шляхом вчинення дій).

Відповідно до п. 15 Порядку ведення УКТ ЗЕД форма рішення про визначення коду товару згідно з УКТ ЗЕД та порядок його прийняття митними органами визначаються Мінфіном.

Затверджений наказом Міністерства фінансів України від 30.05.2012 № 650 (у редакції наказу від 23.12.2022 № 455) «Порядок роботи митних органів при вирішенні питань класифікації товарів, що перемішуються через митний кордон України» (далі - Порядок № 650) визначає, зокрема, порядок роботи митного органу під час здійснення контролю правильності класифікації товарів, прийняття рішень щодо класифікації товарів, здійснення митних процедур, пов`язаних з контролем правильності класифікації товарів при митному контролі та митному оформленні товарів, що переміщуються через митний кордон України, порядок взаємодії з іншими структурними підрозділами митного органу при вирішенні питань класифікації товарів згідно з Українською класифікацією товарів зовнішньо-економічної діяльності. Вказаний Порядок № 650 діє з 31.08.2012 як з дня його офіційного опублікування.

Пунктом 2 розділу І цього Порядку № 650 встановлено, що класифікація товару - визначення коду товару відповідно до вимог Основних правил інтерпретації УКТ ЗЕД, а рішення щодо класифікації товарів - рішення митного органу, яке приймається за формою згідно з додатком 1 до цього Порядку.

В свою чергу в додатку 1 до цього Порядку № 650 наведено форму рішення щодо класифікації товарів та додаток до форми рішення щодо класифікації товару (пояснення до заповнення рішення щодо класифікації товарів).

Із змісту такої форми та пояснень до заповнення вбачається, що рішення щодо класифікації товарів має містити обґрунтування класифікації товару (графа 5 «Обґрунтування класифікації товару») у коді товару згідно до УКТ ЗЕД, зазначеному у графі б «Висновок» рішення щодо класифікації товарів, у тому числі із посиланням (тобто не лише тільки із посиланнями) на відповідні положення нормативно-правових актів з питань класифікації товарів тощо.

Між тим, як вбачається, прийняте митним органом 15.10.2024 оскаржуване рішення про визначення коду товару № КТ-UА-2024 вимогам Порядку № 650 не відповідає - ані за формою, ані за змістом. У такому рішенні взагалі відсутня графа «Обґрунтування класифікації товару», відсутнє і саме обґрунтування.

При цьому, суд звертає увагу на те, що текст, наведений у графі 3 «Документи, якими керувалися під час прийняття Рішення» оскаржуваного рішення, не є обґрунтуванням прийнятого рішення про визначення коду товару за УКТ ЗЕД, а є лише переліком використаних нормативно-правових актів та інших документів.

По суті питання класифікації товару оскаржуваним рішенням відповідача від 15.10.2024 № КТ-UА-2024, суд зазначає таке.

Як встановлено висновком СЛЕД від 26.09.2024 № 142000- 3102-0328: «...алмазна тросова пилка виготовляється з наступних компонентів: міксована металева пудра (Fе, Ni, Sn та інш.), сталевий трос, пружини (опція), металева заготовка з різьбою для сегменту (перлини), гума або пластик. Ріжучі сегменти (перлини) нанизані на сталевий трос зі заданою послідовністю....відрізок пилки складається з сталевого тросу...».

Таким чином, головним елементом товару як різального інструменту є сталевий трос - тобто матеріал, який слід віднести до «недорогоцінних металів». На сталевий трос нанизано ріжучі сегменти та гума.

Положення Митного тарифу України закріплюють загальні та спеціальні правила класифікації товарів. Установлені спеціальні правила класифікації товарів мають превалююче значення. Тому багатокомпонентні товари, вироблені з різних складників, потрібно класифікувати за тим матеріалом чи компонентом, який визначає основні властивості цих товарів.

Наведене підтверджується правовою позицією Верховного Суду, викладеною у його постанові від 07.08.2019 у справі № 1340/5824/18.

Отже, митний орган дійшов до помилкового висновку про віднесення товару до товарної групи «Вироби з каменю, гіпсу, цементу, азбесту, слюди або аналогічних матеріалів; керамічні вироби; скло та вироби із скла».

При прийнятті оскаржуваного рішення про визначення коду товару відповідачем не було враховано, що Українською класифікацією товарів зовнішньоекономічної діяльності визначено Основні правила інтерпретації УКТЗЕД (додаток до Закону України «Про Митний тариф України», відповідно до яких класифікація товарів в УКТ ЗЕД здійснюється за такими правилами:

1. Назви розділів, груп і підгруп наводяться лише для зручності користування УКТ ЗЕД; для юридичних цілей класифікація товарів в УКТ ЗЕД здійснюється виходячи з назв товарних позицій і відповідних приміток до розділів чи груп і, якщо цими назвами не передбачено іншого, відповідно до таких правил:

2. (а) будь-яке посилання в назві товарної позиції на будь-який виріб стосується також некомплектного чи незавершеного виробу за умови, що він має основну властивість комплектного чи завершеного виробу. Це правило стосується також комплектного чи завершеного виробу (або такого, що класифікується як комплектний чи завершений згідно з цим правилом), незібраного чи розібраного;

(b) будь-яке посилання в назві товарної позиції на будь-який матеріал чи речовину стосується також сумішей або сполук цього матеріалу чи речовини з іншими матеріалами чи речовинами. Будь-яке посилання на товар з певного матеріалу чи речовини розглядається як посилання на товар, що повністю або частково складається з цього матеріалу чи речовини. Класифікація товару, що складається більше ніж з одного матеріалу чи речовини, здійснюється відповідно до вимог правила 3.

3. У разі якщо згідно з правилом 2 (b) або з будь-яких інших причин товар на перший погляд (prima facie) можна віднести до двох чи більше товарних позицій, його класифікація здійснюється таким чином:

(a) перевага надається тій товарній позиції, в якій товар описується конкретніше порівняно з товарними позиціями, де подається більш загальний його опис. Проте в разі коли кожна з двох або більше товарних позицій стосується лише частини матеріалів чи речовин, що входять до складу суміші чи багатокомпонентного товару, або лише частини товарів, що надходять у продаж у наборі для роздрібної торгівлі, такі товарні позиції вважаються рівнозначними щодо цього товару, навіть якщо в одній з них подається повніший або точніший опис цього товару;

(b) суміші, багатокомпонентні товари, які складаються з різних матеріалів або вироблені з різних компонентів, товари, що надходять у продаж у наборах для роздрібної торгівлі, класифікація яких не може здійснюватися згідно з правилом 3 (а), повинні класифікуватися за тим матеріалом чи компонентом, який визначає основні властивості цих товарів, за умови що цей критерій можна застосувати;

(c) товар, класифікацію якого не можна здійснити відповідно до правила 3 (а) або З (Ь), повинен класифікуватися в товарній позиції з найбільшим порядковим номером серед номерів товарних позицій, що розглядаються.

4. Товар, який не може бути класифікований згідно з вищезазначеними правилами, класифікується в товарній позиції, яка відповідає товарам, що найбільше подібні до тих, що розглядаються.

5. На додаток до наведеного до зазначених нижче товарів застосовуються такі правила:

(a) футляри для фотоапаратів, музичних інструментів, зброї, креслярського приладдя, прикрас та подібні вироби, які мають спеціальну форму і призначені для зберігання відповідних виробів або набору виробів, придатні для тривалого використання разом з виробами, для яких вони призначені, класифікуються разом з упакованими в них виробами. Це правило не поширюється на тару (упаковку), що становить разом з виробом одне ціле і надає останньому істотно іншої властивості;

(b) відповідно до правила 5 (а) тару (упаковку) разом з товарами, які в ній містяться, слід класифікувати разом із цими товарами, якщо вона належить до такого типу тари (упаковки), яка зазвичай використовується для упакування цих товарів. Це положення є необов`язковим, якщо ця тара (упаковка) придатна для повторного використання.

6. Для юридичних цілей класифікація товарів у товарних підпозиціях, товарних категоріях і товарних підкатегоріях здійснюється відповідно до назви останніх, а також приміток, які їх стосуються, з урахуванням певних застережень (mutatis mutandis), положень вищезазначених правил за умови, що порівнювати можна лише назви одного рівня деталізації. Для цілей цього правила також можуть застосовуватися відповідні примітки до розділів і груп, якщо в контексті не зазначено інше.

Таким чином, черговість застосування методів класифікації така: (а) точний опис товару; (б) розпізнавальна ознака; (в) товарна позиція, що йде останньою в порядку зростання кодів.

Згідно із УКЗЕД в редакції вищевказаного Додатку:

РОЗДІЛ XV - Недорогоцінні метали та вироби з них

Група 82 - Інструменти, ножові вироби, ложки та виделки з недорогоцінних металів; їх частини з недорогоцінних металів.

Приміткою 7 розділу XV визначено правило класифікації композитних виробів: якщо у сформульованих позиціях не зазначено інше, вироби з недорогоцінних металів (включаючи вироби із сумішей матеріалів, які розглядаються як вироби з недорогоцінного металу відповідно до Основних правил інтерпретації УКТ ЗЕД), що містять два чи більше недорогоцінних метали, класифікуються як вироби з того недорогоцінного металу, який переважає за масою інші метали.

Як визначено примітками 1,2 до товарної групи 82 «Інструменти...» цього розділу:

1. За винятком паяльних ламп, переносних горен, шліфувальних кругів з опорними рамами, манікюрних та педикюрних наборів і виробів товарної позиції 8209, до цієї групи включаються лише вироби з лезом, різальною кромкою, робочою поверхнею або іншою робочою частиною з:

(a) недорогоцінних металів;

(b) твердих сплавів або металокераміки;

(c) дорогоцінного або напівдорогоцінного каміння (природного, синтетичного чи реконструйованого), на підкладці з недорогоцінного металу, твердого сплаву або металокераміки; або

(d) абразивних матеріалів на підкладці з недорогоцінного металу, за умови що вироби мають різальні зубці, канавки, борозни та аналогічні робочі частини з недорогоцінних металів, які зберігають свої властивості та функції після нанесення абразивних матеріалів.

2. Частини виробів з недорогоцінних металів, включених до цієї групи, класифікуються разом з виробами, до яких вони належать, крім конкретно названих елементів і держаків для ручних інструментів товарної позиції 8466. Однак частини загального призначення, як зазначено у примітці 2 до розділу XV, до цієї групи не включаються.

В той же час, якщо розглядати товарну групу за визначеним митним органом кодом УКТ ЗЕД , то відповідно до примітки 1 до товарної групи 68 «Вироби з каменю, гіпсу, цементу, азбесту, слюди або аналогічних матеріалів» до цієї групи не включаються:

(a) товари групи 25;

(b) папір та картон крейдовані, покриті або просочені, товарної позиції 4810 або 4811 (наприклад, покриті порошком слюди або графіту, бітумом або асфальтом);

(c) текстильні тканини, покриті або просочені, групи 56 або 59 (наприклад, покриті порошком слюди, бітумом або асфальтом);

(d) вироби групи 71;

(e) інструменти та частини інструментів групи 82;

(f) камені літографічні товарної позиції 8442;

(g) ізолятори електричні (товарна позиція 8546) або арматура з ізоляційних матеріалів товарної позиції 8547;

(h) бори зубні (товарна позиція 9018);

(ij) вироби групи 91 (наприклад, годинники та корпуси годинників);

(k) вироби групи 94 (наприклад, меблі, світильники та освітлювальне обладнання, збірні будівельні конструкції);

(l) вироби групи 95 (наприклад, іграшки, ігри, спортивний інвентар);

(m) вироби товарної позиції 9602, якщо вони складаються з матеріалів, зазначених у примітці 2 (b) до групи 96, або вироби товарної позиції 9606 (наприклад ґудзики), товарної позиції 9609 (наприклад грифелі олівців), товарної позиції 9610 (наприклад грифельні дошки) або товарної позиції 9620 (моноподи, двоноги, триноги та аналогічні вироби); або

(n) вироби групи 97 (наприклад твори мистецтва).

На виконання ст. 68 МК України, Порядку ведення Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 21.05.2012 № 428 «Про затвердження Порядку ведення Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності та визнання такими, що втратили чинність, деяких постанов Кабінету Міністрів України» наказом Державної митної служби України від 14.07.2020 № 256 прийнято «Пояснення до Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності» (далі Пояснення).

Примітками до цих Пояснень по товарній групі 82 встановлено, що:

1. За винятком паяльних ламп, переносних горен, шліфувальних кругів з опорними рамами, манікюрних та педикюрних наборів і виробів товарної позиції 8209, до цієї групи включаються лише вироби з лезом, різальною кромкою, робочою поверхнею або іншою робочою частиною з:

(a) недорогоцінних металів;

(b) твердих сплавів або металокераміки;

(с) дорогоцінного або напівдорогоцінного каміння (природного, синтетичного чи реконструюваного, напідкладці з недорогоцінного металу, твердого сплаву або металокераміки; або

(d) абразивних матеріалів на підкладці з недорогоцінного металу, за умови, що вироби мають різальні зубці, канавки, борозни та аналогічні робочі частини з недорогоцінних металів, які зберігають свої властивості та функції після нанесення абразивних матеріалів.

Загальними положеннями Пояснень визначено таке

До цієї групи включаються деякі спеціальні види виробів з недорогоцінного металу, інструменти, приладдя інструментів, ножові вироби, столові прибори і т.п., які не ввійшли в попередні групи Розділу XV і не є устаткуванням чи приладами Розділу XVI (див. нижче), приладами чи апаратурою групи 90, а також виробами товарної позиції 9603 або 9604.

До цієї групи включаються:

...(А) Інструменти, які, крім визначених конкретних виробів (наприклад, полотен для механічних пилок), є ручними (товарні позиції 8201 - 8205).

Проте до цієї групи включаються також інструменти, робоча частина яких виготовлена з природнього, штучного чи реконструюваного дорогоцінного або напівдорогоцінного каміння (наприклад чорних алмазів), закріплених на основі з недорогоцінного металу, карбідів металів або металокераміки.

З урахуванням всього вищенаведеного, застосовуючи Основні правила інтерпретації УКТЗЕД щодо класифікації товарів, визначені додатком та приміткою, наведеними роз`ясненнями Пояснень, на думку суду, вірною є класифікація товару:

8202 пилки ручні; полотна для будь-яких пилок (включаючи полотна для поздовжнього різання, для прорізування пазів та беззубчасті полотна):

…

- інші полотна для пилок:

…

8202 99 - - інші:

…

8202 99 80 00 - - - для обробки інших матеріалів.

Судом враховано, що вказані висновки суду також підтверджується висновком експерта № 1398 від 27.08.2025 за результатами проведення судової товарознавчої експертизи, копія якого долучена позивачем до матеріалів справи, зміст якого не було заперечено відповідачем за час розгляду справи судом.

Таким чином, митний орган, на думку суду, безпідставно здійснив перекваліфікацію та протиправно кваліфікував ввезений позивачем товар за кодом УКТ ЗЕД і не довів наявності підстав для зміни коду товару за власною ініціативою в межах процедури митного оформлення.

Отже, оскаржуване рішення відповідача від 15.10.2024 № КТ-UА-2024 про визначено коду товару прийнято необґрунтовано, тобто без врахування усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення, що свідчить про його протиправність.

Що з стосується оформленої відповідачем картки відмови, то вона є рішенням суб`єкта владних повноважень про його відмову у митному оформленні («Порядок виконання митних формальностей при здійсненні митного оформлення товарів із застосуванням митної декларації за формою єдиного адміністративного документа», затверджений наказом Міністерства фінансів України від 30.05.2012 № 631) із застосуванням визначеного декларантом коду УКТЗЕД .

Картку відмови у митному оформленні прийнято виключно на підставі оскаржуваного рішення відповідача від 15.10.2024 про визначення коду товару, а відтак така Картка є похідною від рішення, яке вище було визнано судом протиправним.

Із визнанням рішення протиправним та скасування його, визнанню протиправною і скасуванню підлягає і похідна від нього картка відмови.

Враховуючи викладене, суд доходить до висновку, що оскаржувані рішення не відповідає вимогам чинного законодавства, а тому підлягають визнанню протиправними та скасуванню.

Відповідно до статті 244 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) під час ухвалення рішення суд вирішує, зокрема:

1) чи мали місце обставини (факти), якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються;

2) чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження.

Відповідно до положень частин 1 та 2 статті 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Згідно положень статті 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Відповідно до частини 2 статті 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони:

1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України;

2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано;

3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії);

4) безсторонньо (неупереджено);

5) добросовісно;

6) розсудливо;

7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації;

8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія);

9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення;

10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

За наслідком здійснення аналізу оскаржуваних рішень на відповідність наведеним вище критеріям, суд, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень наведеного законодавства України, матеріалів справи, приходить до висновку про те, що заявлені позовні вимоги підлягають задоволенню.

Щодо питання розподілу судових витрат, необхідно зазначити таке.

Згідно статті 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо).

Такі докази подаються до закінчення судових дебатів у справі або протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду за умови, що до закінчення судових дебатів у справі сторона зробила про це відповідну заяву.

Відповідно до частини 3 статті 143 КАС України якщо сторона з поважних причин не може до закінчення судових дебатів у справі подати докази, що підтверджують розмір понесених нею судових витрат, суд за заявою такої сторони, поданою до закінчення судових дебатів у справі, може вирішити питання про судові витрати після ухвалення рішення по суті позовних вимог.

Позивачем було заявлено про вирішення питання про судові витрати, зокрема щодо стягнення з відповідача витрат на професійну правничу допомогу, після ухвалення рішення по суті позовних вимог.

Таким чином у передбачений частиною 7 статті 139 КАС України строк питання про судові витрати буде вирішено після ухвалення рішення по суті позовних вимог, у разі надходження до суду в передбаченому процесуальним законом порядку заяви позивача про винесення додаткового рішення з доказами, які підтверджують понесені ним судові витрати.

На підставі викладеного, керуючись статтями 2, 5-11, 19, 72-77, 90, 241-246, 250, 263 КАС України суд,

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю «ГЕРМЕС ЦЕНТР» (01001, місто Київ, вулиця Дарвіна, будинок 4, офіс 25; ) до Київської митниці (03124, місто Київ, бульвар Вацлава Гавела, будинок 8А; код ЄДРПОУ ВП 43997555) про визнання протиправними та скасування рішень задовольнити повністю.

Визнати протиправним та скасувати рішення відділу класифікації товарів Київської митниці від 15.10.2024 № КТ-UA-2024 про визначення коду товару за УКТЗЕД як .

Визнати протиправною та скасувати Картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UА100100/2024/001061, оформлену 15.10.2024 Київською митницею про відмову у митному оформленні (випуску) товарів за митною декларацією від 12.10.2024 №24UА81U3.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Суддя Колеснікова І.С.