Справа № 580/13006/25
Суддя: Валентина ОРЛЕНКО
Дата ухвалення: 2026-02-10 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 лютого 2026 року справа № 580/13006/25
м. Черкаси

Черкаський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Орленко В.І., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) у змішаній (паперовій та електронній) формі адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Черкаській області про визнання протиправним та скасування індивідуального акта,

ВСТАНОВИВ:

25.11.2025 ОСОБА_1 звернувшись до суду з позовною заявою, просить:

- визнати протиправним та скасувати наказ від 29.09.2025 року № 16-ДС, яким Головним управлінням ДПС у Черкаській області застосовано до позивача дисциплінарне стягнення у вигляді догани передбачене п. 5 ч. 2 ст. 65 Закону України «Про державну службу».

В обґрунтування вимог зазначено, що наказом від 29.09.2025 року № 16-ДС Головним управлінням ДПС у Черкаській області застосовано до Позивача дисциплінарне стягнення у вигляді догани, що передбачено п.5 ч.2 ст. 65 Закону України «Про державну службу», внаслідок встановленого порушення - затягування ліквідаційних заходів та завершення процедури ліквідації суб`єктів господарської діяльності. Вказаний наказ Позивач вважає протиправним та таким, що підлягає скасуванню, оскільки в ході дисциплінарного провадження не було встановлено жодного доказу, які б свідчили про затягування ним ліквідаційних заходів по суб`єктам господарювання по яким протягом 2023-2024 років були подані позовні заяви щодо визнання їх банкрутами.

Ухвалою від 01.12.2025 року суддею Орленко В.І. відкрито провадження у справі та призначено її розгляд за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи (у письмовому провадженні).

Представник Відповідача позов не визнав, просив у його задоволенні відмовити повністю, надав до суду письмовий відзив на позов, в якому зазначив, що спірний наказ є правомірним, а тому не підлягає скасуванню. Додатково зазначено, що за результатами перевірки встановлено бездіяльність відповідальних працівників підрозділу по роботі з податковим боргом ГУ ДПС, як представників конкурсного кредитора, не ініціювання скликань зборів кредиторів з метою оцінки дій арбітражного керуючого, що спричинило випадки затягування процедури банкрутства та створило ризики збільшення неогбрунтованих витрат арбітражним керуючим. Тематичною перевіркою встановлено невиконання управлінням по роботі з податковим боргом ГУ ДПС (протягом 2023 - 2024 років та по дату початку перевірки особа, відповідальна за супроводження справ про банкрутство - заступник начальника управління - начальник відділу супроводження судових спорів щодо банкрутства та стягнення заборгованості управління по роботі з податковим боргом ГУ ДПС Юревич Святослав) вимог окремих розпорядчих документів ДПС та ГУ ДПС, а також функціональних обов`язків за напрямом супроводження судових справ у процедурах банкрутства.

Розглянувши подані документи і матеріали, суд зазначає, що відповідно до пункту 122 розділу VI «Перехідні положення» Положення №1845/0/15-21 до початку функціонування всіх підсистем (модулів) ЄСІТС справи можуть розглядатися (формуватися та зберігатися) в паперовій, електронній чи змішаній формі залежно від наявних у суді можливостей. Електронні документи та електронні копії паперових документів вносяться до АСДС та зберігаються в централізованому файловому сховищі. Документи, що надійшли до суду в електронній формі, за потреби можуть роздруковуватися та приєднуватися до матеріалів справи у паперовій формі.

Згідно з абзацом 21 пункту 1 розділу VII Формування і оформлення судових справ Інструкції з діловодства в місцевих та апеляційних судах України, затвердженої наказом Державної судової адміністрації України від 20.08.2019 № 814 (у редакції наказу Державної судової адміністрації України від 17 жовтня 2023 року № 485) у випадку прийняття суддею (суддею-доповідачем), у провадженні якого перебуває судова справа, рішення щодо розгляду (формування та зберігання) судової справи (матеріалів кримінального провадження) в електронній чи змішаній (паперовій та електронній) формі, формування матеріалів судової справи здійснюється у відповідній(их) формі(ах) (паперовій та/або електронній).

Отже, процесуальне законодавство передбачає можливість розгляду справи у змішаній формі (паперовій та електронній) та прийняття рішення про такий розгляд суддею, у провадженні якого перебуває судова справа.

Враховуючи вищевикладені обставини, суд вважає за доцільне здійснити розгляд справи у змішаній (паперовій та електронній) формі.

Дослідивши подані документи і матеріали, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суд зазначає наступне.

Матеріалами справи встановлено, що Позивач працює в органах Державної податкової служби та займає посаду заступника начальника управління - начальник відділу супроводження судових спорів щодо банкрутства та стягнення заборгованості управління по роботі з податковим боргом.

Наказом ГУ ДПС від 29.09.2025 №16-дс застосовано до заступника начальника управління начальника відділу супроводження судових спорів щодо банкрутства та стягнення заборгованості управління по роботі з податковим боргом ГУ ОСОБА_2 дисциплінарне стягнення у виді догани за вчинення ним дисциплінарного проступку, передбаченого пунктом 5 частини другої статті 65 Закону України «Про державну службу» від 10.12.2015 № 889-VIII.

Підставою для порушення дисциплінарного провадження стала доповідна записка начальника управління по роботі з податковим боргом ГУ ДПС від 28.08.2025 № 2340/23-00-13-4, надана керівництву ГУ ДПС з метою виконання Доручення в.о. Голови ДПС від 08.08.2025 № 179-д (02) до доповідної записки Департаменту забезпечення відомчого контролю ДПС від 28.07.2025 № 1562/99-00-02-01-02-14 (далі - Доповідна записка ДПС № 1562). У Доповідній записці ДПС № 1562 за результатами проведеної тематичної позапланової перевірки ГУ ДПС з питань, викладених у доповідній записці Департаменту по роботі з податковим боргом від 12.05.2025 № 1495/99-00-13- 07-13 (далі - доповідна записка ДПС № 1495), зазначено ряд порушень та недоліків за напрямом стану організації роботи підрозділу по роботі з податковим боргом ГУ ДПС під час відпрацювання платників податків у процедурі банкрутства, ініційованої контролюючим органом у 2023 - 2024 роках.

Так, зазначено, що за результатами перевірки встановлено бездіяльність відповідальних працівників підрозділу по роботі з податковим боргом ГУ ДПС, як представників конкурсного кредитора, не ініціювання скликань зборів кредиторів з метою оцінки дій арбітражного керуючого, що спричинило випадки затягування процедури банкрутства та створило ризики збільшення неогбрунтованих витрат арбітражним керуючим.

Тематичною перевіркою встановлено невиконання управлінням по роботі з податковим боргом ГУ ДПС (протягом 2023 - 2024 років та по дату початку перевірки особа, відповідальна за супроводження справ про банкрутство - заступник начальника управління - начальник відділу супроводження судових спорів щодо банкрутства та стягнення заборгованості управління по роботі з податковим боргом ГУ ДПС Юревич Святослав) вимог окремих розпорядчих документів ДПС та ГУ ДПС, а також функціональних обов`язків за напрямом супроводження судових справ у процедурах банкрутства.

Зокрема, ГУ ДПС протягом 2023 - 2024 років ініційовано подання заяв про порушення провадження у справах про банкрутство стосовно 33 суб`єктів господарювання (далі - СГ), які мають податковий борг, з яких перевищення 12-місячного строку проведення ліквідаційної процедури не встановлено стосовно 9 СГ (ТОВ «Гранул», ППФ «Інтерет», ТОВ «Зеверс Бут», КП «Благоустрій», ТОВ «Салютем Транс», ТОВ «Квінтер Сім», ТОВ «Сантек Золотоноша», ТОВ «Машів Пром Груп», ТОВ «Трейдонікс»). Стосовно інших 24 СГ, а саме: ТОВ «Шерт», ТОВ «Урожай центр», ТОВ «Солгар-Груп», ПП «Агросвіт-р», ТОВ «Старкос», ТОВ «Фатса» ЛТД, КП «Соснівська СУБ», Підприємство «Мета Сервіс-2», ТОВ «Лайтетар груп», ТОВ «Енерго-лайт», ТОВ «Резерв-сістемс», ПП «Промхімсервіс-С», ТОВ «Агродобрива 2000», ПП «Мавларо-Гарант», ПП «Укрхімдобриво», ТОВ «Гранд Ферт», ТОВ «АБЦ «Ренесанс», ПП «ІБК «Будгарант», КТ «Леонід», ТОВ «Агрохімтрейд Україна-2019», ТОВ «Агафіс лайф», ТОВ «Євро пауер», ТОВ «Агентство безпеки «Кречет» та ТОВ «Фідем +» тематичною перевіркою встановлено, що така процедура їх ліквідації триває (тривала) понад строки, визначені КУзПБ (більше 12 місяців), за наявності відповідних вимог та обмежень КУзПБ щодо тривалості ліквідаційної процедури банкрутів.

Вважаючи вказаний наказ протиправним, оскільки останінй прийнято з порушенням норм чинного законодавства, без належного з`ясування обставин, Позивач звернувся відповідним позовом до суду.

Вирішуючи спір по суті суд зазначає таке.

Статтею 2 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

У справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Враховуючи вимоги частини 2 статті 19 Конституції України та частини 2 статті 2 КАС України, законодавцем визначено критерії для оцінювання рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень, які одночасно є принципами адміністративної процедури, що вироблені у практиці європейських країн.

Наведена норма означає, що суб`єкт владних повноважень зобов`язаний діяти лише на виконання закону, за умов і обставин, визначених ним, вчиняти дії, не виходячи за межі прав та обов`язків, дотримуватися встановленої законом процедури, обирати лише встановлені законодавством України способи правомірної поведінки під час реалізації своїх владних повноважень.

Принципи, правові та організаційні засади забезпечення публічної, професійної, політично неупередженої, ефективної, орієнтованої на громадян державної служби, яка функціонує в інтересах держави і суспільства, а також порядок реалізації громадянами України права рівного доступу до державної служби, що базується на їхніх особистих якостях та досягненнях, визначає Закон України «Про державну службу» від 10.12.2015 №889-VIII (далі - Закон №889).

Відповідно до визначень, що містяться у статті 2 вказаного Закону №889 посада державної служби - визначена структурою і штатним розписом первинна структурна одиниця державного органу з установленими відповідно до законодавства посадовими обов`язками у межах повноважень, визначених частиною першою статті 1 цього Закону; професійна компетентність - здатність особи в межах визначених за посадою повноважень застосовувати спеціальні знання, уміння та навички, виявляти відповідні моральні та ділові якості для належного виконання встановлених завдань і обов`язків, навчання, професійного та особистісного розвитку.

Згідно зі статтею 8 Закону України №889-VIII державний службовець зобов`язаний, зокрема, дотримуватися Конституції та законів України, діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; забезпечувати в межах наданих повноважень ефективне виконання завдань і функцій державних органів; сумлінно і професійно виконувати свої посадові обов`язки та умови контракту про проходження державної служби (у разі укладення).

Приписами статті 64 Закону №889-VIII встановлено, що за невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, визначених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами у сфері державної служби, посадовою інструкцією, а також порушення правил етичної поведінки та інше порушення службової дисципліни державний службовець притягається до дисциплінарної відповідальності у порядку, встановленому цим Законом.

Підставою для притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку, тобто протиправної винної дії або бездіяльності чи прийняття рішення, що полягає у невиконанні або неналежному виконанні державним службовцем своїх посадових обов`язків та інших вимог, встановлених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами, за яке до нього може бути застосоване дисциплінарне стягнення (частина 1 статті 65 Закону №889-VIII ).

Відповідно до частини 2 статті 65 Закону №889-VIII дисциплінарними проступками є, зокрема, невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, актів органів державної влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих у межах їхніх повноважень (пункт 5).

У відповідності до вимог статті 66 Закону №889-VIII до державних службовців застосовується один із таких видів дисциплінарного стягнення: зауваження, догана, попередження про неповну службову відповідність, звільнення з посади державної служби.

У силу положень частини четвертої статті 66 Закону №889 у разі допущення державним службовцем дисциплінарних проступків, передбачених пунктами 2 та 8 частини другої статті 65 цього Закону, а також вчинення систематично (повторно протягом року) дисциплінарних проступків, передбачених пунктами 4 та 5 частини другої статті 65 цього Закону, суб`єкт призначення або керівник державної служби може попередити такого державного службовця про неповну службову відповідність.

Згідно із частиною 1 статті 67 №889-VIII дисциплінарне стягнення має відповідати характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку та ступеню вини державного службовця. Під час визначення виду дисциплінарного стягнення необхідно враховувати характер дисциплінарного проступку, обставини, за яких він був вчинений, настання тяжких наслідків, добровільне відшкодування заподіяної шкоди, попередню поведінку державного службовця та його ставлення до виконання посадових обов`язків.

Отже, дисциплінарне стягнення - це передбачена законом міра примусу, що застосовується певним органом до працівника, який порушив трудову дисципліну, тобто вчинив дисциплінарний проступок.

Із зазначеного слідує, що для застосування дисциплінарного стягнення уповноваженому органу необхідно встановити наявність всіх елементів складу дисциплінарного проступку: об`єкту, об`єктивної сторони, суб`єкта, суб`єктивної сторони, а також врахувати інші обставини, що мають значення: ступінь тяжкості, наявність шкоди, особу працівника.

Крім того, стосовно правової оцінки правильності та обґрунтованості рішення про притягнення до дисциплінарної відповідальності, то така повинна фокусуватися, насамперед, на такому:

- чи прийнято рішення у межах повноважень, у порядку та спосіб, встановлені Конституцією та законами України;

- чи дійсно у діянні особи є склад дисциплінарного проступку;

- чи є встановлені законом підстави для застосування дисциплінарного стягнення;

- чи відповідає застосований вид стягнення вимогам закону.

Статтею 69 Закону №889-VIII передбачено, що для здійснення дисциплінарного провадження з метою визначення ступеня вини, характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку утворюється дисциплінарна комісія з розгляду дисциплінарних справ (далі - дисциплінарна комісія). Результатом розгляду дисциплінарної справи є пропозиція Комісії або подання дисциплінарної комісії, які мають рекомендаційний характер для суб`єкта призначення. Суб`єкт призначення протягом 10 календарних днів зобов`язаний прийняти рішення на підставі пропозиції Комісії.

За нормами статті 73 Закону України №889-VIII з метою збору інформації про обставини, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження, для визначення дисциплінарною комісією ступеня вини, характеру і тяжкості цього дисциплінарного проступку Комісією, дисциплінарною комісією формується дисциплінарна справа.

Системний аналіз означених положень Закону дає підстави для висновку про покладення на державних службовців певних обов`язків, перелік яких міститься, зокрема в статті 8 Закону №889. Невиконання ж покладених на державного службовця обов`язків чи неналежне їх виконання може призвести до притягнення його до дисциплінарної відповідальності у випадку встановлення під час службового розслідування вчинення таким державним службовцем дисциплінарного проступку. При цьому, в залежності від характеру вчиненого дисциплінарного проступку Законом №889 визначено види застосовних дисциплінарних стягнень, серед яких зауваження.

Водночас обов`язковою передумовою для застосування до державного службовця одного з видів дисциплінарної відповідальності є встановлення факту вчинення дисциплінарного проступку та вини державного службовця.

Тобто, для притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності, законодавство передбачає необхідність встановлення вини такої особи за результатами проведення службового розслідування / дисциплінарного провадження.

Аналогічний правовий висновок викладено у постанові Верховного Суду від 29.06.2021 у справі № 200/8522/19-а.

Процедуру здійснення дисциплінарними комісіями з розгляду дисциплінарних справ (далі - дисциплінарна комісія) дисциплінарних проваджень стосовно державних службовців визначає Порядок здійснення дисциплінарного провадження, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 04.12.2013 №1039 (далі - Порядок №1039).

Згідно із пунктом 2 Порядку №1039 процедура здійснення дисциплінарного провадження передбачає: прийняття рішення про порушення дисциплінарного провадження; формування дисциплінарної комісії та її склад; визначення повноважень дисциплінарної комісії; визначення основних засад роботи дисциплінарної комісії; формування дисциплінарної справи; прийняття рішення за результатами розгляду дисциплінарної справи.

Пунктом 4 Порядку №1039 встановлено, що дисциплінарне провадження розпочинається з моменту прийняття рішення про порушення дисциплінарного провадження та завершується прийняттям рішення про накладення на державного службовця, стосовно якого здійснюється дисциплінарне провадження, дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження.

Згідно із пунктом 31 Порядку №1039 дисциплінарна комісія запрошує державного службовця на своє засідання для надання пояснення щодо обставин, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження, та пропонує надати таке пояснення у письмовому вигляді. Державний службовець має право: бути присутнім на засіданні Комісії, дисциплінарної комісії для надання пояснення щодо обставин, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження; знайомитися з матеріалами дисциплінарної справи відповідно до статті 76 Закону, у тому числі в установленому законом порядку запитувати та отримувати відповідні документи, їх копії; надавати пояснення, а також відповідні документи та матеріали щодо обставин, які досліджуються; заявляти клопотання про необхідність одержання і долучення до матеріалів дисциплінарної справи нових документів, одержання додаткових пояснень осіб, яким можуть бути відомі обставини справи; користуватися правовою допомогою адвоката або іншого уповноваженого ним представника. Державний службовець користується іншими правами, встановленими Конституцією та законами України.

Відповідно до пункту 32 Порядку №1039 про дату, час і місце засідання Комісії, дисциплінарна комісія державному службовцю повідомляється шляхом вручення інформації чи документів або надсилання їх поштою за адресою місця проживання/перебування чи на його адресу електронної пошти, або з використанням інших засобів телекомунікаційного зв`язку за наявними в особовій справі контактними даними. Таке повідомлення здійснюється не менш як за п`ять календарних днів до дня проведення засідання Комісії, дисциплінарної комісії. У разі коли державний службовець не прибув на засідання або не повідомив про поважні причини своєї відсутності, а також не надав письмові пояснення щодо обставин, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження, Комісія, дисциплінарна комісія складає акт про відмову від надання пояснень.

Згідно із пунктом 33 Порядку №1039 дисциплінарна комісія розглядає належним чином сформовану дисциплінарну справу та за результатами такого розгляду приймає рішення про наявність чи відсутність у діях державного службовця дисциплінарного проступку та підстав для його притягнення до дисциплінарної відповідальності, про що зазначається у протоколі засідання.

Комісія, дисциплінарна комісія повинна встановити: чи мали місце обставини, на підставі яких порушено дисциплінарне провадження; чи містять дії державного службовця ознаки дисциплінарного проступку; чим характеризується дисциплінарний проступок, обставини, за яких він був вчинений, обставини, що пом`якшують чи обтяжують відповідальність, результати оцінювання службової діяльності державного службовця, наявність заохочень, стягнень та його ставлення до державної служби; чи підлягає державний службовець притягненню до дисциплінарної відповідальності; який вид дисциплінарного стягнення може бути застосований до державного службовця.

Відповідно до статті 75 Закону №889-VIII перед накладенням дисциплінарного стягнення суб`єкт призначення повинен отримати від державного службовця, який притягається до дисциплінарної відповідальності, письмове пояснення. Пояснення державного службовця має відображати час, місце, обставини та причини вчинення ним дисциплінарного проступку, його усвідомлення чи заперечення провини, а також інші питання, які мають значення у справі. Відмова надати пояснення оформляється відповідним актом і підтверджується двома державними службовцями. Відмова надати пояснення не перешкоджає здійсненню дисциплінарного провадження та накладенню на державного службовця дисциплінарного стягнення.

За змістом пункту 35 Порядку №1039 дисциплінарна комісія вносить суб`єкту призначення (керівникові державної служби) пропозицію (подання) разом з матеріалами дисциплінарної справи не пізніше ніж протягом трьох робочих днів з дня її (його) підписання. Одночасно із внесенням суб`єкту призначення (керівникові державної служби) пропозиції (подання) державному службовцю повідомляється про дату внесення суб`єкту призначення (керівнику державної служби) такої пропозиції (подання) та необхідність надання ним письмового пояснення суб`єкту призначення (керівнику державної служби) відповідно до статті 75 Закону.

Згідно із пунктом 36 Порядку №1039 за результатами розгляду дисциплінарного провадження суб`єкт призначення (керівник державної служби) протягом десяти календарних днів з дня отримання пропозиції Комісії, подання дисциплінарної комісії приймає рішення про накладення на державного службовця дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження. Рішення оформляється наказом (розпорядженням) суб`єкта призначення (керівника державної служби)

Відповідно до частин 1 та 2 статті 77 Закону №889-VIII рішення про накладення на державного службовця дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження приймає суб`єкт призначення протягом 10 календарних днів з дня отримання пропозицій Комісії, подання дисциплінарної комісії у державному органі. Рішення оформляється відповідним актом суб`єкта призначення. У рішенні, яке оформляється наказом (розпорядженням), зазначаються найменування державного органу, дата його прийняття, відомості про державного службовця, стислий виклад обставин справи, вид дисциплінарного проступку і його юридична кваліфікація, вид застосованого дисциплінарного стягнення.

Так, матеріалами справи встановлено, що підставою для здійснення дисциплінарною комісією висновків стосовно Позивача були матеріали тематичної перевірки ДПС України, проведеної на виконання наказу ДПС України №503 від 19.05.2025 року, що була призначена на підставі доповідної записки №1495/99- 00-13-07-13 від 12.05.2025 року (рекомендовано здійснити перевірку ініційованих контролюючим органом справ про банкруства у період з 2023 по 2024 роки щодо можливого затягування процедур банкруцтва).

Так, слід зазначити, що відповідно до ст. 58 Кодексу України з процедур банкрутства у випадках, передбачених цим Кодексом, господарський суд у судовому засіданні за участю сторін ухвалює постанову про визнання боржника банкрутом і відкриває ліквідаційну процедуру. Суд визначає строк, протягом якого ліквідатор зобов`язаний здійснити ліквідацію боржника. Цей строк не може перевищувати 12 місяців.

Водночас про продовження строку ліквідаційної процедури суд постановляє ухвалу, за результатами розгляду клопотання ліквідатора про продовження строку ліквідаційної процедури, та визначає наявність чи відсутність обставин, що унеможливлюють завершення ліквідаційної процедури.

На підставі рішення комітету кредиторів про звернення до суду з клопотанням про продовження ліквідаційної процедури ліквідатором подається до суду вмотивоване клопотання, яке задовольняється чи не задовольняється судом.

Випадків незадоволення судом таких клопотань під час перевірки не виявлено (матеріали справи не містять таких доказів), не були надані також представником Відповідача, в ході розгляду справи, докази щодо неналежного виконання представником ГУ ДПС Юревичем С.В. своїх обовязків на комітеті кредиторів.

Щодо інформації викладеній в доповідній записці, що стала підставою для проведення перевірки слід зауважити, що ТОВ «Агафіс Лайф» (вул. Симиренка, 15, кв. 13, с. Мліїв, Черкаський район, Черкаська область, 19511, ) визнано банкрутом та відкрито ліквідаційну процедуру постановою суду від 16.01.2024 року. Зобов`язано ліквідатора не пізніше 20-го дня 12 місяця з дня ухвалення цієї постанови подати суду: - повний звіт про проведення ліквідаційної процедури (який повинен містити інформацію про рух справи; хронологічний перелік вчинених на виконання ч.1 ст.61 Кодексу України з процедур банкрутства дій із зазначенням результатів, установлених фактів і доказів; визначені ч.1 ст.65 Кодексу України з процедур банкрутства документи і належним чином засвідчені докази викладених у звіті фактів); - звіт про нарахування і виплату грошової винагороди, здійснення та відшкодування витрат (з розрахунками, доказами і їх переліком); - ліквідаційний баланс (у разі завершення ліквідаційної процедури).

Так, судом встановлено, що збори комітету кредиторів, на яких прийнято рішення, про звернення до суду з клопотанням про затвердження звіту ліквідатора банкрута про проведення ліквідаційної процедури банкрута та ліквідаційного балансу та ліквідацію Товариства з обмеженою відповідальністю «Агафіс Лайф» проведено 27.11.2024, та подано до суду відповідне клопотання, отже ліквідаційна процедура тривала 10 місяців, замість визначених судом 12.

Ухвалою Господарського суду Черкаської області від 03.01.2025 клопотання прийнято та призначено до розгляду по суті у судовому засіданні на 25.03.2025.

Тому, фактично ліквідаційну процедуру було завершено 27.11.2024, а ліквідаційний баланс було затверджено судом ухвалою 25.03.2025.

Вказане свідчить, що строки процедури банкрутства ТОВ «Агафіс Лайф» не лише не були порушені, а навпаки були завершені у строк коротший від встановленого постановою суду.

Суд також зазначає, що ДПС України в акті про результати позапланової перевірки від 26.06.2025 зролено висновок, що став підставою для притягнення Позивача до відповідальності, про затягування ліквідаційних заходів та завершення процедури їх ліквідації, а також про ризики збільшення витрат з бюджету на їх проведення у справах про банкрутство 14 СГД:

-ТОВ «Шерт» (). Ліквідаційна процедура у справі про банкрутство ТОВ «Шерт» (справа№ 925/1323/22) триває з 26.09.2023 по теперішній час - 20 місяців, тобто понад строки, визначені КУзПБ;

-ТОВ «Урожай Центр» (), справа №925/1365/22. Ліквідаційна процедура тривала з 02.05.2023 по 06.03.2025 (22 місяці);

-ПП «Агросвіт-Р» (), справа №925/1322/22. Ліквідаційна процедура тривала з 18.05.2023 по 12.11.2024 - 18 місяців тобто понад строки, визначені КУзПБ;

-ТОВ «Старкос» (), справа №925/1398/22. Ліквідаційна процедура триває з 18.05.2023 по теперішній час більше 24 місяців, тобто та понад строки, визначені КУзПБ;

-КП «Соснівська служба утримання будинків» Черкаської міської ради (), справа №925/1401/22. Ліквідаційна процедура триває з 02.05.2023 по теперішній час - 24 місяці,

-Підприємство «Мета Сервіс-2» Громадської організації «Всеукраїнська організація союз осіб з інвалідністю України» (), справа №925/1441/22. Ліквідаційна процедура триває з 25.05.2023 по теперішній час - 24 місяці;

-ТОВ «Енерго-Лайт» (), справа №925/1400/22. Ліквідаційна процедура тривала з 08.06.2023 по 19.06.2025 - 24 місяці, тобто понад строки, визначені КУзПБ;

-ПП «Мавларо-Гарант» () справа № 925/1399/22. Ліквідаційна процедура тривала з 30.05.2023 по 24.09.2024 - 17 місяців, тобто понад строки, визначені КУзПБ;

-ТОВ «Гранд Ферт» (), справа № 925/1142/22. Ліквідаційна процедура триває з 01.06.2023 по теперішній час - 24 місяці;

-ТОВ «АБЦ «Ренесанс» (), справа №910/289/23. Ліквідаційна процедура триває з 15.05.2024 по теперішній час - 17 місяців, тобто понад строки, визначені КУзПБ;

-ТОВ «Агрохімтрейд Україна-2019» (), справа №925/1116/23. Ліквідаційна процедура триває понад строки, визначені КУзПБ, наразі -17 місяців;

-ТОВ «Євро пауер» (), справа №925/1318/23. Ліквідаційна процедура триває з 08.02.2024 по теперішній час - 16 місяців;

- ТОВ «Агентство безпеки «Кречет» (), справа №925/1798/2. Ліквідаційна процедура триває з 14.05.2024 - 13 місяців, тобто понад строки, визначені КУзПБ;

-ПП «Укрхімдобриво» (), справа №925/1402/22. Ліквідаційна процедура триває з 30.05.2023 по теперішній час - 24 місяці, тобто понад строки, визначені КУзПБ.

В даному контексті варто зазначити, що з доручення голови ДПС України до доповідної записки №1495/99-00-13-07-13 від 12.05.2025 року вбачається, що предметом перевірки є стан організації роботи під час відпрацювання платників податків у процедурі банкрутства, ініційованої контролюючим органом у 2023-2024 роках. В п.5 листа ДПС України №13816/7/99-00-02-01-02-07 від 27.05.2025 року витребувано інформацію (перелік) платників податків, щодо яких протягом 2023-2024 року подано звернення (позовна заява) до суду щодо визнання боржника банкрутом. Та роз`яснено, що критерієм надання інформації є саме дата ініціювання звернення позовної заяви до суду, щодо визнання боржника банкрутом.

Отже, включення вищевказаних СГД до предмета перевірки справ про банкрутство по яких процедури банкрутства ініційовано в 2022 році є безпідставним, в зв`язку з чим наявність можливих порушень по останнім, в частині затягування ліквідаційних заходів не береться судом до уваги.

Щодо ризиків збільшення витрат на проведення ліквідаційної процедури, слід зазначити, що відповідно до ст. 30 КУзПБ звіт арбітражного керуючого про нарахування і виплату грошової винагороди, здійснення та відшкодування витрат має бути схвалений зборами кредиторів (у справі про неплатоспроможність фізичної особи) чи комітетом кредиторів (у справі про банкрутство юридичної особи), а в частині витрат, що стосуються заставного майна, - забезпеченим кредитором.

Звіт про нарахування та виплату грошової винагороди, здійснення та відшкодування витрат за підсумками процедур розпорядження майном, санації, ліквідації, погашення боргів боржника подається арбітражним керуючим до господарського суду за п`ять днів до закінчення відповідної процедури, розглядається судом та затверджується ухвалою, що може бути оскаржена у встановленому порядку.

Таким чином затвердження звітів як про оплату послуг так і про проведення ліквідаційної процедури здійснюється судом, як і прийняття ухвали про продовження строку ліквідаційної процедури.

Вказане, на думку суду, свідчить про безпідставність висновків службового розслідування в частні вчинення Позивачем дій, які свідчать про наявінсть можливих ризиків збільшення витрат з бюджету на їх проведення у справах про банкрутство вищевказаних СГД.

Суд наголошує, що Відповідачем не було надано до матеріалів справи жодного належного доказу, який би свідчив про наявінсть фактів затягування ліквідатором ліквідаційної процедури чи неефективного здійснення ліквідаційної процедури, зокрема і в частині неналежного виконання Позивачем своїх службових обов`язків (в цій частині), що свідчить про передчасність висновків службового розслідування, які стали підставою для прийняття спірного наказу.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Згідно з ч. 2 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень, обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

За таких обставин, системно проаналізувавши приписи законодавства України, надавши оцінку з урахуванням усіх доказів у справі в їх сукупності, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, суд дійшов висновку про обґрунтованість позовних вимог та наявність підстав для їх задоволення.

Решта доводів Відповідача висновків суду по суті заявлених позовних вимог не спростовують.

Відповідно до ч. 1 ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Керуючись статтями 6, 9, 14, 139, 242-245, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов задовольнити повністю.

Визнати протиправним та скасувати наказ Головного управлінням ДПС у Черкаській області від 29.09.2025№ 16-ДС про накладення дисциплінарного стягнення.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Черкаській області () на користь ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) витрати зі сплати судового збору в розмірі 986 (дев`ятсот вісімдесят шість грн.) 00 коп.

Рішення набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, що може бути подана протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку повністю або частково за правилами, встановленими статтями 293, 295-297 Кодексу адміністративного судочинства України до Шостого апеляційного адміністративного суду у зв`язку із початком функціонування модулів ЄСІТС з урахуванням підпунктів 15.1, 15.5 пункту 15 частини 1 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України відповідно до рішення ВРП від 17.08.2021 №1845/О/15-21 «Про затвердження Положення про порядок функціонування окремих підсистем Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи».

Копію рішення направити сторонам справи.

Рішення складене та підписане 10.02.2026.

Суддя Валентина ОРЛЕНКО