Справа № 308/2044/26
Суддя: Фазикош О. В.
Дата ухвалення: 2026-02-11 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

11.02.2026 місто Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Фазикош О.В. розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 , від імен якого діє Адвокат Британ Марія Романівна до ІНФОРМАЦІЯ_1 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог:Ужгородський відділ державної виконавчої служби в Ужгородському районі Закарпатської області Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції про скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 , від імен якого діє Адвокат Британ Марія Романівна звернувся до Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області із позовною заявою до ІНФОРМАЦІЯ_1 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог:Ужгородський відділ державної виконавчої служби в Ужгородському районі Закарпатської області Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції про скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення.

Відповідно до ст. 169 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення такої без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Дослідивши матеріали адміністративного позову, вважаю, що такий підлягає залишенню без руху, оскільки поданий з порушенням ст.ст. 160, 161 КАС України.

Згідно ч.4 ст.161 КАС України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Згідно прохальної частини позовної заяви, позивач просить: поновити строк на оскарження постанови по справі про адміністративне правопорушення, передбачене ч.3 ст. 210-1 КУпАП ІНФОРМАЦІЯ_2 № 2375-1 від 05.09.2025; визнати протиправною та скасувати постанову по справі про адміністративне правопорушення, передбачене ч.3 ст. 210-1 КУаАП ІНФОРМАЦІЯ_2 № 2375-1 від 05.09.2025; провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 , щодо якого винесена оскаржена постанова ТЦК закрити, у зв`язку з відсутністю в його діях події та складу адміністративного правопорушення; розглянути клопотання про витребування доказів, долучене до цієї позовної заяви; стягнути з ІНФОРМАЦІЯ_2 на мою, користь Позивача судовий збір в розмірі 1331,20 грн. (одна тисяча триста тридцять одна гривня двадцять копійок).

До матеріалів справи додано копію вказаної постанови.

Так, предметом оскарження є постанова ІНФОРМАЦІЯ_3 від 05.09.2025, із позовною заявою до суду ОСОБА_1 , звернувся 31.01.2026 (поштовим зв`язком).

Відповідно до ст. 289 КУпАП, скаргу на постанову по справі про адміністративне правопорушення може бути подано протягом десяти днів з дня винесення постанови, а щодо постанов по справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксовані в автоматичному режимі, безпеки на автомобільному транспорті, зафіксовані за допомогою засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі в автоматичному режимі, постанов у справі про адміністративні правопорушення, передбачені статтею 132-2 цього Кодексу, та/або про порушення правил зупинки, стоянки, паркування транспортних засобів, зафіксовані в режимі фотозйомки (відеозапису), - протягом десяти днів з дня набрання постановою законної сили. В разі пропуску зазначеного строку з поважних причин цей строк за заявою особи, щодо якої винесено постанову, може бути поновлено органом (посадовою особою), правомочним розглядати скаргу.

Згідно прохальної частини позовної заяви ОСОБА_1 , просить: поновити строк на оскарження постанови по справі про адміністративне правопорушення, передбачене ч.3 ст. 210-1 КУаАП ІНФОРМАЦІЯ_2 № 2375-1 від 05.09.2025.

При цьому зазначає, що позивачу не було відомо про винесення оскаржуваної Постанови ТЦК, і він її не отримував ні під розписку ні у поштовому відправленні. Відповідач не повідомляв Позивача про дату і місце розгляду вказаної адміністративної справи. Станом на момент подання цієї позовної заяви, Позивачу не відомо чи надсилалась йому Постанова ТЦК, разом з тим в будь - якому випадку він позбавлений можливості отримувати будь-яку кореспонденцію, оскільки з 08.09.2025 року мобілізований на військову службу. За умовами служби Позивач є обмеженим у можливості залишати місце служби/військову частину та оперативно отримувати поштову кореспонденцію, брати безпосередню участь в оскарженні, надавати пояснення тощо. Вказане зокрема підтверджується Довідкою ІНФОРМАЦІЯ_4 (військова частина НОМЕР_1 ) від 26.11.2025 року № 10433, довідкою Військової частини НОМЕР_2 від 24.01.2026 року № 08/448 (додається).

Представник позивача зазначає, що станом на момент подання цієї позовної заяви інших документів щодо проходження військової служби, в тому числі з інформацією про дату мобілізації, у Позивача немає та наявні у Відповідача. Представником Позивача скеровано адвокатський запит до Відповідача про надання підтверджуючих документів про мобілізацію, відтак додаткові підтверджуючі документи Позивач зможе долучити після їх отримання.

Також вказано на те, що після зарахування до списків особового складу військової частини Позивач був об`єктивно обмежений у можливості вільного пересування та залишення військової частини без дозволу командування, що унеможливлювало своєчасне звернення до суду, отримання кореспонденції та реалізацію процесуальних прав у звичайному цивільному порядку.

За твердженням представника позивача, 21.01.2026 року ОСОБА_1 було заблоковано банківські рахунки. Від АТ КБ «Приватбанк» йому стало відомо, що блокування рахунків відбулося на підставі Постанови державного виконавця Продан Діани Михайлівни Ужгородського відділу державної виконавчої служби в Ужгородському районі Закарпатської області Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції від 21.01.2026 ВП № 80025921, згідно якої накладено арешт на кошти та інші цінності боржника, що знаходяться на рахунках, вкладах та на зберіганні у банках чи інших фінансових установах.

Звернувшись через свого представника до державного виконавця було отримано інформацію про те, що у провадженні Ужгородського відділу державної виконавчої служби в Ужгородському районі Закарпатської області Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції перебуває виконавче провадження ВП № 80025921 щодо стягнення з ОСОБА_1 штрафу на підставі постанови по справі про адміністративне правопорушення, передбачене ч.3 ст. 210-1 КУпАП ІНФОРМАЦІЯ_5 № 2375-1 від 05.09.2025 (далі по тексту - Постанова ТЦК), а також копію вказаної постанови.

Виходячи із загальних принципів адміністративного судочинства та за змістом ч. 1 ст. 9 КАС України обставини, які підтверджують поважність причин пропуску строку звернення до суду із позовом, доводяться перед судом на загальних засадах та на засадах свободи у наданні сторонами суду своїх доказів. Тобто на підтвердження усіх обставин, на які посилаються сторони, суду мають бути надані належні та допустимі докази.

Проте, доказів, які б підтверджували вказані в позовній заяві обставини про причини пропуску строку звернення до суду позивач не надає.

Зокрема щодо звернення представника позивача до банку, його представника до Ужгородського ВДВС в Ужгородському районі Закарпатської області Західного регіонального управління Міністерства юстиції, часу отримання відповідей, дати та часу отримання оскаржуваної постанови, тощо.

Оскаржувана постанова була винесена не по справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, та не була зафіксована в автоматичному режимі.

За змістом статті 235 КУпАП справи про адміністративні правопорушення, передбачені статтею 210-1 КУпАП, за винятком випадків, прямо визначених законом, розглядаються Територіальними центрами комплектування та соціальної підтримки. Від імені Територіальних центрів комплектування та соціальної підтримки розгляд справ про адміністративні правопорушення та накладення адміністративних стягнень здійснюють їх керівники.

Відповідно до статті 285 КУпАП постанова у справі про адміністративне правопорушення оголошується негайно після закінчення розгляду справи. Копія постанови протягом трьох днів вручається або висилається особі, щодо якої її винесено.

Копія постанови вручається під розписку. У разі якщо копія постанови висилається, про це робиться відповідна відмітка у справі.

Процедура складання протоколів та оформлення матеріалів у справах цієї категорії визначена Інструкцією зі складання Територіальними центрами комплектування та соціальної підтримки протоколів та оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення, затвердженою наказом Міністерства оборони України від 01.01.2024 № 3 (далі - Інструкція, в редакції чинній на час виникнення спірних правовідносин).

Відповідно до розділу 2 п.1 протокол складає уповноважена посадова особа територіального центру комплектування та соціальної підтримки щодо особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, у двох примірниках, один з яких під розписку вручається особі, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Протокол не складається у разі вчинення в особливий період адміністративних правопорушень, передбачених статтями 210, 210-1 КУпАП, щодо особи, яка не з`явилася без поважних причин або не повідомила причину неприбуття на виклик територіального центру комплектування та соціальної підтримки, будучи належним чином повідомленою про дату, час і місце виклику, та за наявності у територіального центру комплектування та соціальної підтримки підтвердних документів про отримання особою виклику.

Протокол не складається у разі вчинення в особливий період адміністративних правопорушень, передбачених статтями 210, 210-1 КУпАП, якщо особа подала відповідну заяву, в якій вона не оспорює допущене порушення, та згодна на притягнення її до адміністративної відповідальності за її відсутності (далі - заява про визнання правопорушення).

У оскаржуваній постанові вказано, що від отриманні її копії та підпису ОСОБА_1 , відмовився.

Одночасно у позовній заяві вказано, що таку було розглянуто у відсутності позивача.

Разом з тим, протоколу про адміністративне правопорушення передбачене ч.3 ст. 210-1 КУаАП відносно ОСОБА_1 до матеріалів позову не надано.

Доказів на підтвердження того, що протокол був складений без участі ОСОБА_1 , та в ньому не було зазначено про повідомлення позивача про час розгляду справи про адміністративне правопорушення відносно нього, або протокол не складався взагалі , представником позивача в позовній заяві не зазначено та до неї не додано копії протоколу.

Таким чином, суд вважає, що представником позивача не доведено поважність причин пропуску строку звернення до суду із даним позовом, а наведені у позовній заяві обставини, не підтверджено жодними доказами.

За таких підстав вважаю, що поважність причин пропуску строку звернення ОСОБА_1 до суду із позовом про оскарження постанови № 2375-1 від 05.09.2025 не доведена належними та допустимим доказами, а тому приходжу до висновку, що підстави, на які вказує представник позивача, є неповажними, а відтак строк звернення до суду з даним позовом за вказаних представником позивача підстав поновленню не підлягає.

Відповідно до ч.1 ст.. 122 КАС України , позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Частиною 2 статті 286 КАС України, передбачено, що позовну заяву щодо оскарження рішень суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності може бути подано протягом десяти днів з дня ухвалення відповідного рішення (постанови), а щодо рішень (постанов) по справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, у тому числі зафіксовані в автоматичному режимі, - протягом десяти днів з дня вручення такого рішення (постанови).

Згідно ч.ч. 1-2 ст.. 123 КАС України, у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Відповідно ч.ч.1-3 до с. 121 КАСУ , суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Якщо інше не встановлено законом, заява про поновлення процесуального строку розглядається судом, у якому належить вчинити процесуальну дію, стосовно якої пропущено строк, а заява про продовження процесуального строку, встановленого судом, - судом, який встановив строк, у письмовому провадженні.

Рішення Конституційного Суду України № 17-рп/2011 від 13.12.2011 року визначено, що держава може встановленням відповідних процесуальних строків, обмежувати строк звернення до суду, що не впливає на зміст та обсяг конституційного права на судовий захист і доступ до правосуддя.

Оцінюючи поважність цієї причини, слід виходити з того, що причина пропуску строку є поважною, якщо вона відповідає одночасно усім таким умовам: 1) це обставина або кілька обставин, яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом або судом строк; 2) це обставина, яка виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк; 3) ця причина виникла протягом строку, який пропущено; 4) ця обставина підтверджується належними і допустимими засобами доказування.

Поважними причинами пропуску строку звернення до суду визнаються обставини, які є об`єктивно непереборними та не залежать від волевиявлення сторони і пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами, для своєчасного вчинення відповідних процесуальних дій.

З приводу поданого представником позивача клопотання про витребування доказів, суд зазначає наступне.

В обґрунтування клопотання вказано на те, що з 08.09.2025 року Позивач мобілізований на військову службу. За умовами служби Позивач є обмеженим у можливості залишати місце служби/військову частину та оперативно отримувати поштову кореспонденцію, брати безпосередню участь в оскарженні, надавати пояснення, витребовувати документи тощо. Вказане зокрема підтверджується Довідкою ІНФОРМАЦІЯ_6 (військова частина НОМЕР_1 ) Державної прикордонної служби України від 26.11.2025 року № 10433, довідкою НОМЕР_3 прикордонного загону військової частини НОМЕР_2 Державної прикордонної служби України від 24.01.2026 року № 08/448 (додані до позовної заяви). Зазначає, що для Позивача існують об`єктивні обставини, не залежні від нього, які не дозволяють йому самостійно збирати докази у вказаній справі.

Представником Позивача адвокатом Британ Марією Романівною до моменту подання цього клопотання надіслано адвокатські запити до ІНФОРМАЦІЯ_5 , ІНФОРМАЦІЯ_4 військова частина НОМЕР_1 , Військової частини НОМЕР_2 про витребування копій документів та інформації, які можуть бути доказами в цій справі. При цьому вказані запити додано до цього клопотання ( у копіях).

Представник позивача зазначає, що враховуючи те, що на момент подання позовної заяви, такі документи представником Позивача не отримані, належна відповідь органів до яких скеровані адвокатські запити не залежить від Позивача, відтак з метою вжиття усіх можливих передбачених законодавством заходів щодо отримання та подання до суду доказів у справі у відведений строк Позивач.

Представник позивача просить суд витребувати наступні докази:

в ІНФОРМАЦІЯ_5 (Адреса: АДРЕСА_1 Код ЄДРПОУ: НОМЕР_4 ):

1. Копії протоколу про адміністративне правопорушення, на підставі якого була винесена Постанова № 2375-1 від 05.09.2025р., та усіх інших наявних матеріалів справи: повідомлення про час і місце розгляду адміністративної справи, копії пояснень тощо - вказані документи можуть підтвердити порушення процедури розгляду під час розгляду Відповідачем справи про адміністративне правопорушення; вказані документи знаходяться В ІНФОРМАЦІЯ_7 як в органі, який згідно КУпАП складав їх і розглядав адміністративну справу. 2. Інформацію про дату та спосіб направлення вказаної постанови про адміністративне правопорушення № 2375-1 від 05.09.2025р. поштовим зв`язком, із наданням підтверджуючих документів: копії поштової квитанції; трек-номеру рекомендованого листа тощо. - вказані документи можуть обґрунтувати поважність причин пропуску Позивачем строку на оскарження Постанови ТЦК; вказані документи знаходяться В ІНФОРМАЦІЯ_7 як в органі, який згідно КУпАП складав постанову ТЦК та згідно КУпАП мав її належним чином, вручити Позивачу. 3. Копію направлення ОСОБА_1 на проходження медичного огляду для визначення придатності до військової служби, від 05.09.2025р. виданого начальником ІНФОРМАЦІЯ_3 та копію журналу реєстрації (реєстру) направлень на ВЖ за 05.09.2025 щодо ОСОБА_1 . Інформацію та копії документів, якими зафіксовано відмову ОСОБА_1 від підписання (отримання) направлення від 05.09.2025р. на проходження медичного огляду, також відмови від проходження ВЛК. - вказані документи можуть спростувати вчинення зафіксованих в Постанові ТЦК дій Позивача, за які останній був притягнутий - до відповідальності; вказані документи знаходяться В ІНФОРМАЦІЯ_7 як в органі, який згідно п. 74, п74-1 «Порядку проведення призову громадян на військову службу під час мобілізації, на особливий період», затвердженого постановою КМУ від 16 травня 2024 р. № 560, скгшдав направлення на медичний огляд до ТЦК та згідно мав її належним чином вручити Позивачу. 4. Копію постанови ВЛК щодо ОСОБА_1 від 05.09.2025 висновок, якої із результатом «Придатний», внесено військовозобов`язаних «Оберіг». - до Єдиного державного реєстру вказаний документ може підтвердити проходження Позивачем медичного огляду на ВЛК 05.09.2025р. та спростувати вчинення зафіксованих в Постанові ТЦК дій Позивача, за які останній був притягнутий до відповідальності; вказані документи знаходяться в ІНФОРМАЦІЯ_7 згідно п.7б «Порядку проведення призову громадян на військову службу під час мобілізації, на особливий період», затвердженого постановою КМУ від 16 травня 2024р. № 560 5. Копії документів, що підтверджують призов на військову службу та направлення ОСОБА_1 до місця проходження військової служби зокрема: копію наказу про призову на військову службу, направлення до військової частини / навчального центру та копію наказу (витягу з наказу) про мобілізацію та зарахування ОСОБА_1 списків військової частини; - вказані документи можуть обґрунтувати поважність причин пропуску Позивачем строку на оскарження Постанови ТЦК; вказані документи знаходяться В ІНФОРМАЦІЯ_7 згідно п. 80, п.83 «Порядку проведення призову громадян на військову службу під час мобілізації, на особливий період», затвердженого постановою КМУ від 16 травня 2024 р. № 560.

в ІНФОРМАЦІЯ_4 (військова частина НОМЕР_1 ) (Адреса: АДРЕСА_2 ; Код ЄДРПОУ: НОМЕР_5 ): 1. Копію наказу про зарахування ОСОБА_1 до списків військової частини НОМЕР_1 . 2. Інформацію чи мав ОСОБА_1 в період військової служби у військовій частині НОМЕР_1 право самостійно, вільно та без обмежень залишати розташування військової частини? 3. Інформацію чи надавались ОСОБА_1 в період військової служби у військовій частині НОМЕР_1 будь-які дозволи (у тому числі усні) на залишення розташування військової частини та/або чи надавалася йому будь-яка відпустка, а у разі їх наявності надати копії відповідних наказів, рапортів, журналів або інших документів, що це підтверджують..- вказані документи можуть обґрунтувати поважність причин пропуску Позивачем строку на оскарження Постанови ТЦК; вказані документи знаходяться у військовій частині, що підтверджується фактом проходження Позивачем служби в цій військовій частині.

у Військової частини НОМЕР_2 Державної прикордонної служби України (Адреса: АДРЕСА_3 ; Код ЄДРПОУ: НОМЕР_6 ): 1. Копію наказу про зарахування ОСОБА_1 до списків військової частину НОМЕР_2 . 2.Інформацію чи мав ОСОБА_1 в період військової служби у військовій частині НОМЕР_2 право самостійно, вільно та без обмежень залишати розташування військової частини? 3. Інформацію чи надавались ОСОБА_1 в період військової служби у військовій частині НОМЕР_2 будь-які дозволи (у тому числі усні) на залишення розташування військової частини та/або чи надавалася йому будь-яка відпустка, а у разі їх наявності надати копії відповідних наказів, рапортів, журналів або інших документів, що це підтверджують..- вказані документи можуть обґрунтувати поважність причин пропуску Позивачем строку на оскарження Постанови ТЦК; вказані документи знаходяться у військовій частині, що підтверджується фактом проходження Позивачем служби в цій військовій частині.

Як на підставу неможливості отримати вказані докази самостійно представник позивача зазначає, що вона направила запити до відповідних установ однак відповідей не отримано.

Проте варто зазначити, що запити (копії яких долучено до клопотання) датовані 28.01.2026 та згідно поштових накладних направлені адресатам 29.01.2026, при цьому відсутні відомості про отримання листів адресатами або про отримання відмови у наданні таких відповідей.

Представником позивача направлено позовну заяву до якої долучено і клопотання про витребування доказів, до суду поштовим зв`язком 31.01.2026. Фактично не отримавши відповіді на запити, які подано до клопотання про витребування доказів.

Так, відповідно до ч.ч.1 ст. 80 КАС України, учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений в частинах другій та третій статті 79 цього Кодексу. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї.

Статтею 94 КАС України визначено, що письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору. Письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не визначено цим Кодексом.

Згідно з частиною 2 статті 80 КАС України у клопотанні про витребування доказів повинно бути зазначено: який доказ витребовується; обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати; підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа; заходи, яких особа, що подає клопотання, вжила для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів, та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу.

Про витребування доказів за власною ініціативою або за клопотанням учасника справи, або про відмову у витребуванні доказів суд постановляє ухвалу (частина 3 статті 80 КАС України).

Суд зазначає, що вимоги до клопотання про витребування доказів є вичерпними та обов`язковими. Водночас, ознайомившись зі змістом клопотання позивача про витребування доказів, судом установлено що, всупереч вимогам ст. 80 КАС України в клопотанні про витребування доказів позивач не зазначивши заходи житі для того, щоб самостійно отримати у відповідача чи третьої особи відповідні докази, фактично вчинила це формально та не дочекавшись відповіді на запити, звернулася до суду із клопотанням про витребування доказів.

Окрім того, представником позивача належним чином не обґрунтовано обставини, які може підтвердити ці докази, або аргументи, які він може спростувати , а також, підстави, з яких випливає, що ці докази має відповідна особа.

Згідно ч.2 ст. 79 КАС України вбачається, що позивач повинен подати докази разом із позовною заявою.

Відповідно до ст. 169 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення такої без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до частини першої статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до ч.1 ст. 123 КАС України, у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Відповідно до частин першої, другої статті 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права.

Статтею 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" передбачено, що суди застосовують як джерело права при розгляді справ положення Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та протоколів до неї, а також практику Європейського суду з прав людини та Європейської комісії з прав людини.

Відповідно до правових висновків ЄСПЛ, право на суд, одним з аспектів якого є право доступу до суду, не є абсолютним і може підлягати дозволеним за змістом обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг. Такі обмеження не можуть зашкоджувати самій суті права доступу до суду, мають переслідувати легітимну мету, а також має бути обґрунтована пропорційність між застосованими засобами та поставленою метою (рішення у справі "Перетяка та Шереметьєв проти України").

Також у рішенні ЄСПЛ у справі "Устименко проти України" суд наголосив, що право на справедливий судовий розгляд, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції, повинно тлумачитися у світлі Преамбули Конвенції, відповідна частина якої проголошує верховенство права спільною спадщиною Високих Договірних Сторін. Одним із основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності.

ЄСПЛ у рішенні від 28 березня 2006 року у справі "Мельник проти України" зазначив, що норми, які регламентують строки подання скарг, безумовно, передбачаються для забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності. Зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані. У той же час такі норми або їх застосування мають відповідати принципу юридичної визначеності та не перешкоджати сторонам використовувати наявні засоби .

Тобто, інститут строків в адміністративному судочинстві сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Отже, встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених КАС України певних процесуальних дій і стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.

Підстави пропуску строку можуть бути визнані поважними, а строк поновлено лише у разі, якщо вони пов`язані з непереборними та об`єктивними перешкодами, труднощами, які не залежать від волі особи та унеможливили своєчасне, тобто у встановлений законом процесуальний строк, звернення до суду.

Поняття поважних причин пропуску процесуальних строків є оціночним, а його вирішення покладається на розсуд суду. До таких причин відносяться обставини непереборної сили та обставини, які об`єктивно унеможливлюють вчинення процесуальної дії у встановлений строк. Вказані обставини підлягають підтвердженню шляхом подання відповідних документів або їх копій.

За сукупністю вказаних обставин суддя вважає, що обов`язок доказування обставин, на які позивач посилається і як на підставу витребування доказів, і як на підставу поновлення строку на звернення до суду з адміністративним позовом (невручення копії постанови у день її винесення, необізнаність про її існування тощо) не можуть бути покладені на інших учасників, в тому числі шляхом витребування за ухвалою суду. Представник позивача зазначає, що копії протоколу та інших документів, як вчасно оскаржуваної постанови, позивач не отримав, в зв`язку з чим просив суд витребувати вказані протоколи та ряд документів, однак в задоволенні вказаного клопотання суд вважає за необхідне відмовити з підстав, зазначених вище. За відсутності інших об`єктивних доказів поважності причин пропуску строку звернення до суду, з врахуванням того, що оскаржувана постанова була винесена 05.09.2025, а з позовом ОСОБА_1 звернувся до суду 31.01.2026, відсутні підстави для поновлення строку на звернення до суду.

Оскільки у задоволенні клопотання про витребування доказів та про поновлення строку на звернення до суду слід відмовити, відтак позов підлягає залишенню без руху та надання строку для усунення недоліків шляхом подання до суду оригіналу або належним чином завіреної копії протоколу про адміністративне правопорушення та заяви в якій вказати підстави для поновлення строку з дорученням доказів на підтвердження такого або надати докази причини неможливості самостійного отримання таких доказів.

Враховуючи наведене, вважаю, що до даної позовної заяви слід застосувати правила ч. 1 ст.169КАС України та залишити без руху, надавши позивачеві строк для усунення вказаних недоліків з урахуванням недоліків вказаних у даній ухвалі.

Залишення позову без руху з наданням строку для усунення недоліків не є перешкодою в доступі до правосуддя, а є спонуканням для виконання вимог закону та добросовісного користування належними процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Враховуючи викладене, керуючись ст. ст. 161, 169, 256 КАС України суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити у задоволенні клопотання представника позивача про поновлення строку на оскарження постанови по справі про адміністративне правопорушення, передбачене ч.3 ст. 210-1 КУпАП ІНФОРМАЦІЯ_2 № 2375-1 від 05.09.2025.

Позовну заяву ОСОБА_1 , від імен якого діє Адвокат Британ Марія Романівна до ІНФОРМАЦІЯ_1 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог:Ужгородський відділ державної виконавчої служби в Ужгородському районі Закарпатської області Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції про скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення,- залишити без руху.

У задоволенні клопотання представника позивача про витребування доказів - відмовити.

Повідомити позивачу про необхідність усунення недоліків позовної заяви, зазначених в мотивувальній частині ухвали, протягом десяти днів з дня вручення копії ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Попередити позивача про наслідки недотримання вимог ухвали про залишення позовної заяви без руху,передбачені п.1ч.4ст.169КАС України,так позовна заява повертається позивачеві, якщо: позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк, суд повертає позовну заяву. Копію ухвали надіслати позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду О.В. Фазикош