Справа № 460/18052/25
Суддя: О.М. Дудар
Дата ухвалення: 2026-02-12 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

РІВНЕНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

за результатами вирішення заяви про відвід

12 лютого 2026 року Р і в н е№460/18052/25

Рівненський окружний адміністративний суд в складі судді О.М. Дудар, розглянувши в письмовому провадженні письмову заяву про відвід в адміністративній справі за позовом

ОСОБА_1
доГоловного управління Пенсійного фонду України в Рівненській області
визнання бездіяльності протиправною, зобов`язання вчинення певних дій,
В С Т А Н О В И В:

У провадженні Рівненського окружного адміністративного суду у складі судді Дудар О.М. перебуває справа №460/18052/25 за позовом ОСОБА_1 (далі позивач) до Головного управління Пенсійного фонду України в Рівненській області (далі відповідач) про визнання бездіяльності протиправною, зобов`язання вчинення певних дій.

Позивач просить суд:

- визнати протиправною бездіяльність Головного управління Пенсійного Фонду України в Рівненській області щодо невирішення заяви від 31 березня 2025 року у порядку адміністративної процедури;

- визнати протиправною бездіяльність Головного управління Пенсійного Фонду України в Рівненській області щодо ненадання інформації: копій рішень прийнятих відповідачем щодо нарахувань (розрахунків) проведених виплат коштів, виду (призначення) і суми таких виплат, ненадання пенсійної справи для отримання інформації (моєї обізнаності) із першоджерел, які формуються та перебувають у відповідача, й мають перебувати у пенсійній справі;

- зобов`язати Головне управління Пенсійного Фонду України в Рівненській області розглянути та вирішити по суті заяву від 31 березня 2025 року у порядку адміністративної процедури;

- зобов`язати Головне управління Пенсійного Фонду України в Рівненській області надати інформацію: копій рішень, прийнятих відповідачем щодо позивача, нарахувань (розрахунків) проведених виплат коштів, виду (призначення) і суми таких виплат, ненадання пенсійної справи для отримання інформації (моєї обізнаності) із першоджерел, які формуються та перебувають у відповідача, й мають перебувати у пенсійній справі;

- стягнути з державного бюджету України моральну шкоду в сумі 320000 (триста двадцять тисяч) гривень, завдану органом державної влади - Головним управлінням Пенсійного Фонду України в Рівненській області.

Ухвалою суду від 07.10.2025 позовну заяву залишено без руху з наданням позивачу строку для усунення недоліків позовної заяви.

Позивач недоліки позовної заяви усунула у строк, встановлений судом.

Ухвалою суду від 27.10.2025 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі, ухвалено розгляд і вирішення справи здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).

Ухвалою суду від 21.11.2025 задоволено заяву представника позивача про перехід розгляду справи в порядку загального провадження. Призначено підготовче засідання у справі на 16 грудня 2025 року.

У підготовче засідання 16.12.2025 сторони не прибули, про дату, час та місце проведення засідання повідомлені належним чином. Підготовче засідання відкладено на 20.01.2026.

У підготовчому засіданні оголошено перерву до 29.01.2026.

Ухвалою суду від 29.01.2026 відмовлено у задоволенні заяви представника позивача про відвід головуючому судді Дудар О.М.

Ухвалою суду від 29.01.2026 закрито підготовче провадження у справі та призначено розгляд справи по суті у відкритому судовому засідання на 17.02.2026

від позивача надійшло клопотання про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції.

Розглянувши зазначене клопотання, дослідивши письмові докази, суд зазначає таке.

11.02.2026 від позивача надійшла заява про відвід головуючого судді Дудар О.М., обґрунтована тим, що суд вчергове проявив упередженість та небезсторонність.

Зокрема, не зважаючи на те, що причини неприбуття позивача в судове засідання 29.01.2026 були відомі судді і секретарю судового засідання, суддя Дудар О.М. в ухвалі від 29.01.2026 вказала недостовірні відомості про те, що "їй не відомо, причини неприбуття" позивача або її представника. Це є черговим свідченням упередженості судді, вказує на внесення суддею до ухвали завідомо недостовірних відомостей з метою створення процесуальних наслідків безпідставної неявки сторони позивача до суду або неповідомлення про поважні підстави неявки до суду.

Позивач вказує на те, що суддя, проявляючи систематичну упередженість до неї та її представника, а головним чином прихильність та небезсторонність до відповідача, використовуючи посаду судді й обумовлені нею правосудні повноваження на шкоду позивачу, бажаючи надати сприяння відповідачу для прийняття рішення на його користь, всупереч своїй ухвалі про відкриття провадження, прийняла до розгляду відзив, поданий із пропуском строку його подання, за відсутності для цього приводів та підстав, реальних аргументів відповідача та доказів на їх підтвердження.

Оцінюючи наведені підстави для відводу судді, суд зазначає таке.

Підстави для відводу судді визначені нормами статей 36 та 37 КАС України.

За правилами частини першої статті 36 КАС України, суддя не може брати участі в розгляді адміністративної справи і підлягає відводу (самовідводу):

1) якщо він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав правничу допомогу стороні чи іншим учасникам справи в цій чи іншій справі;

2) якщо він прямо чи опосередковано заінтересований в результаті розгляду справи;

3) якщо він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу;

4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді;

5) у разі порушення порядку визначення судді для розгляду справи, встановленого статтею 31 цього Кодексу.

Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 37 цього Кодексу (частина друга статті 36 КАС України), а саме обставин щодо повторної участі судді в розгляді справи.

За приписами пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Європейський Суд з прав людини у своїй практиці виділяє такі критерії оцінки неупередженості:

1) суб`єктивний беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі;

2) об`єктивний визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності.

Не дивлячись на те, що безсторонність зазвичай означає відсутність упередження чи схильності, її відсутність чи, навпаки, наявність може бути перевірена різними способами відповідно до пункту 1 статті 6 Конвенції. У цьому контексті можна провести розмежування між суб`єктивним підходом, що відображає особисті переконання конкретного судді з конкретної справи, і об`єктивним підходом, який визначає, чи були достатні гарантії, щоб виключити будь-який сумнів з цього приводу (рішення ЄСПЛ у справах "П`єрсак проти Бельгії ", "Кіпріану проти Кіпру ", "Грівз проти Сполученого Королівства ").

Щодо суб`єктивного тесту, то він полягає у з`ясуванні особистих переконань конкретного судді у певній справі. Проте презюмується особиста неупередженість. Щодо об`єктивного тесту, то необхідно визначити, поза межами особистої поведінки суддів, чи немає підтверджених фактів, які могли б спричинити сумніви щодо неупередженості суддів. При вирішенні питання про те, чи існують обґрунтовані причини вважати, що цих вимог не було дотримано, точка зору сторони є важливою, але не є вирішальною. Вирішальним є те, чи таке побоювання може бути об`єктивно виправданим (рішення ЄСПЛ у справі "Клейн та інші проти Нідерландів ").

Оскільки доказів протилежного не надано, то за суб`єктивним критерієм особиста безсторонність судді презюмується.

Що стосується об`єктивного критерію, то побоювання заявника, що суддя є небезстороннім не можна вважати об`єктивно обґрунтованими, оскільки за своєю суттю вони є сугубо гіпотетичними і не підтверджуються такими фактами, які могли б викликати сумніви щодо неупередженості судді. Жодних обставин тому, що суддя не є вільним від стороннього впливу чи будь-якого втручання у судовий розгляд справи, у заяві про відвід не наведено.

Так, заява про відвід фактично ґрунтується на незгоді представника позивача з ухвалами суду від 20.01.2026 та від 29.01.2026.

Відповідно до ч.4 ст.36 КАС України, незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Така підстава для відводу, як наявність інших обставин, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді (п.4 ч.1 ст.36 КАС України), представником позивача у заяві про відвід не доведена.

Підстави для відводу судді, зазначені у ч.ч.1-3 ст.36 та ст.37 КАС України, судом не встановлені, про їх наявність у заяві про відвід не зазначено.

У сукупності викладеного, суд дійшов висновку про необґрунтованість заявленого позивачем відводу.

Керуючись статтями 36-40, 241, 248, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,

У Х В А Л И В:

Визнати заяву про відвід судді О.М. Дудар необґрунтованою та передати справу №460/18052/25 для вирішення питання про відвід судді, який не входить до складу суду, що розглядає справу і підлягає визначенню у порядку, встановленому частиною першою статті 31 Кодексу адміністративного судочинства України.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Ухвала окремо не оскаржується. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя О.М. Дудар