Справа № 520/28497/25
Суддя: Шляхова О.М.
Дата ухвалення: 2026-02-11 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

Харків

11 лютого 2026 р. № 520/28497/25

Суддя Харківського окружного адміністративного суду Шляхова О.М., розглянувши в порядку спрощеного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Головного управління Національної поліції в Харківській області (вул. Жон Мироносиць, буд. 13, м. Харків, Харківська обл., Харківський р-н, 61002, ) про визнання протиправним та скасування акту, зобов`язання вчинити певні дії, -

У С Т А Н О В И В:

До Харківського окружного адміністративного суду звернулася ОСОБА_2 з позовом до Головного управління Національної поліції в Харківській області, в якому просить суд:

- визнати протиправним та скасувати акт № 67 за формою Н-1 (НПВ) від 18.07.2025 спеціального розслідування нещасного випадку, який стався 01 листопада 2024 року о 16 год. 04 хв. з поліцейським відділення охорони ізолятора тимчасового тримання № 1 ГУНП в Харківській області капралом поліції ОСОБА_3 ;

- зобов`язати Головне управління Національної поліції в Харківській області за фактом нещасного випадку, який стався 01 листопада 2024 року о 16 год. 04 хв. з поліцейським відділення охорони ізолятора тимчасового тримання № 1 ГУНП в Харківській області капралом поліції ОСОБА_3 , провести повторне розслідування нещасного випадку та скласти акт за формою Н-1 (ПВ) за висновком якого нещасний випадок визнати таким, що стався в період проходження служби під час виконання службових обов`язків.

В обґрунтування позовних вимог зазначено, що 01.11.2024 під час проходження стажування в УКЗ ГУНП в Харківській області, відбувся обстріл адміністративної будівлі військами РФ, у зв`язку з чим вона отримала травму. Однак, за результатами проведеного службового розслідування, комісія прийшла до висновку, що нещасний випадок стався під час проходження служби, однак не при виконанні службових обов`язків. Вважає, що рішення комісії, оформлене Актом розслідування нещасного (спеціального) випадку № 67 є таким, що не відповідає вимогам чинного законодавства, а тому підлягає скасуванню.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 03.11.2025 відкрито спрощене провадження у вказаній адміністративній справі та запропоновано відповідачу надати відзив на позовну заяву, позивачу - відповідь на відзив.

Представником відповідача надано до суду відзив на позов, в якому просить суд відмовити у задоволенні позовних вимог з огляду на те, що діяльність ОСОБА_1 під час стажування не була пов`язана з виконанням завдань і повноважень поліції, визначених Законом, а виконувані нею дії мали виключно адміністративно-підготовчий характер, бо стажування не є самостійним видом поліцейської служби, а передбачає набуття практичних навичок без покладання на стажера функцій поліцейського, то нещасний випадок, що мав місце 01.11.2024 не може бути кваліфікований як такий, що стався під час виконання службових обов`язків поліцейського.

Від представника позивача надійшла відповідь на відзив відповідача, в якій підтримано позицію, викладену в позовній заяві, та зазначено, що доводи, викладені у відзиві на позовну заяву не є підставою для відмови в задоволені позову.

Відповідно до ч. 5 ст. 262 КАС України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше.

Статтею 258 КАС України визначено, що суд розглядає справи за правилами спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів із дня відкриття провадження у справі.

Дослідивши матеріали адміністративної справи, оцінивши викладені сторонами обставини справи та надані на їх підтвердження докази, суд прийшов до наступного.

Наказом ГУНП в Харківській області від 22.08.2023 № 375 о/с ОСОБА_4 прийнято на службу в поліцію на посаду поліцейського відділення охорони ізолятора тимчасового тримання №1 ГУНП в Харківській області.

Відповідно до наказу Головного управління Національної поліції в Харківській області №2095 від 27.09.2024 відряджена до відділу комплектування управління кадрового забезпечення ГУНП в Харківській області для проходження стажування.

За фактом загибелі та поранення поліцейських, а також пошкодження (знищення) службових автомобілів, майна та адміністративної будівлі ГУНП в Харківській області, внаслідок ракетного обстрілу, здійсненого 01.11.2024 збройними силами РФ, проведено службове розслідування та наказом начальника ГУНП в Харківській області затверджено Висновок службового розслідування за фактом загибелі та поранення поліцейських, а також пошкодження (знищення) службових автомобілів, майна та адміністративної будівлі ГУНП в Харківській області від 12.02.2025.

За результатами вищевказаного розслідування нещасного випадку комісією складено акт №67 за формою Н-1 (НПВ) від 18.07.2025 про те, що нещасний випадок стався у період проходження служби і не пов`язано з виконанням службових обов`язків.

Позивач не погоджуючись з висновками акту, вважає його протиправним та таким, що підлягає скасуванню, тому звернулася до суду за захистом своїх прав.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд керується наступними приписами норм чинного законодавства.

Частиною другою статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

За змістом статті 1 Закону України від 14.10.1992 № 2694-XII «Про охорону праці» (далі - Закон № 2694-XII) охорона праці - це система правових, соціально-економічних, організаційно-технічних, санітарно-гігієнічних і лікувально-профілактичних заходів та засобів, спрямованих на збереження життя, здоров`я і працездатності людини у процесі трудової діяльності.

Відповідно до статті 22 Закону № 2694-XII роботодавець повинен організовувати розслідування та вести облік нещасних випадків, професійних захворювань і аварій відповідно до положення, що затверджується Кабінетом Міністрів України за погодженням з всеукраїнськими об`єднаннями профспілок. За підсумками розслідування нещасного випадку, професійного захворювання або аварії роботодавець складає акт за встановленою формою, один примірник якого він зобов`язаний видати потерпілому або іншій заінтересованій особі не пізніше трьох днів з моменту закінчення розслідування. У разі відмови роботодавця скласти акт про нещасний випадок чи незгоди потерпілого з його змістом питання вирішуються посадовою особою органу державного нагляду за охороною праці, рішення якої є обов`язковим для роботодавця. Рішення посадової особи органу державного нагляду за охороною праці може бути оскаржене у судовому порядку.

Статтею 1 Закону України «Про Національну поліцію» від 2 липня 2015 року №580-VIII (далі - Закон №580-VIII), визначено, що Національна поліція України (поліція) - це центральний орган виконавчої влади, який служить суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку.

Відповідно до статті 2 Закону № 580-VIII завданнями поліції є надання поліцейських послуг у сферах: 1) забезпечення публічної безпеки і порядку; 2) охорони прав і свобод людини, а також інтересів суспільства і держави; 3) протидії злочинності; 4) надання в межах, визначених законом, послуг з допомоги особам, які з особистих, економічних, соціальних причин або внаслідок надзвичайних ситуацій потребують такої допомоги.

Згідно з частиною першою статті 17 Закону № 580-VIII поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу на відповідних посадах у поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції.

Пунктом 2 частини першої статті 18 Закону № 580-VIII передбачено, що поліцейський зобов`язаний професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва.

Основні повноваження поліції визначені статтею 23 Закону № 580-VIII.

Частиною першою статті 24 Закону № 580-VIII передбачено, що виконання інших (додаткових) повноважень може бути покладене на поліцію виключно законом.

Відповідно до частини першої статті 59 Закону № 580-VIII служба в поліції є державною службою особливого характеру, яка є професійною діяльністю поліцейських з виконання покладених на поліцію повноважень.

Статтею 60 Закону № 580-VIII визначено, що проходження служби в поліції регулюється цим Законом та іншими нормативно-правовими актами.

З метою встановлення єдиного порядку розслідування та ведення обліку нещасних випадків, що сталися з поліцейськими, відповідно до статті 22 Закону № 2694-XII, абзацу десятого пункту 2 Порядку № 337, наказом Міністерства внутрішніх справ України від 05.10.2020 № 705 затверджено Порядок розслідування та ведення обліку нещасних випадків, що сталися з поліцейськими (Порядок № 705, у редакції чинній на момент виникнення спірних правовідносин).

Відповідно до пункту 1 Розділу І Порядку № 705, цей Порядок визначає процедуру проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків, що сталися з поліцейськими центрального органу управління поліції, територіальних (міжрегіональних) органів (підрозділів) поліції, установ та організацій, що належать до сфери управління Національної поліції України (далі - орган (підрозділ) поліції).

Згідно з визначенням термінів, наведених у пункті 3 Розділу І Порядку № 705 нещасним випадком є отримання поліцейським під час проходження служби в поліції травми, тілесних ушкоджень, гострого професійного захворювання (отруєння) та інших отруєнь, сонячного або теплового удару, опіку, обмороження, а також у разі утоплення, самогубства, ураження електричним струмом, блискавкою та іонізуючим випромінюванням, одержання інших ушкоджень внаслідок аварії, пожежі, стихійного лиха (землетрус, зсув, повінь, ураган тощо), контакту з представниками тваринного та рослинного світу, які призвели до втрати працездатності на один день чи більше або смерті, а також зникнення поліцейського.

За приписами пункту 6 Розділу І Порядку № 705, строк давності для розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку становить три роки з дня його настання.

Пунктом 4 Розділу ІІІ Порядку № 705 передбачено, що за результатами розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку складається акт розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку за формою Н-1 (далі - акт за формою Н-1) (додаток 2).

Відповідно до пункту 6 Розділу ІІІ Порядку № 705 комісія (спеціальна комісія) з розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку зобов`язана, зокрема: одержати письмові пояснення потерпілого поліцейського, посадових осіб, поліцейських, свідків нещасного випадку (додаток 5); вивчити наявні документи і матеріали стосовно нещасного випадку та надіслати (за потреби) запити відповідним установам, організаціям, закладам щодо надання інформації про нещасний випадок; визначити вид події та причини, що призвели до настання нещасного випадку, згідно з Класифікатором видів подій, причин, що призвели до настання нещасного випадку (додаток 6); кваліфікувати нещасний випадок відповідно до обставин: у період проходження служби під час виконання службових обов`язків або не пов`язаний з виконанням службових обов`язків; скласти акти за формою Н-1 у кількості примірників, визначених рішенням комісії (спеціальної комісії) з розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку; розглянути та підписати примірники актів за формою Н-1 (тимчасові акти за формою Н-1). У разі незгоди члена комісії (спеціальної комісії) з розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку із змістом акта за формою Н-1 підписати акти з відміткою про наявність окремої думки. Окрема думка викладається письмово. В окремій думці член комісії (спеціальної комісії) обґрунтовано викладає пропозиції до змісту акта за формою Н-1 (окрема думка додається до акта за формою Н-1 та є його невід`ємною частиною); передати не пізніше наступного робочого дня після підписання актів за формою Н-1 матеріали розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку та примірники актів за формою Н-1 керівникові органу (підрозділу) поліції, що утворив комісію (спеціальну комісію) з розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку, для їх розгляду та затвердження.

У пункті 7 розділу III Порядку № 705 наведено перелік обставин настання нещасного випадку в період проходження служби під час виконання службових обов`язків. Такими обставинами є:

1) виконання потерпілим поліцейським завдань та повноважень поліції, визначених Законом №580-VIII, здійснення діяння з припинення правопорушення у вільний від служби час;

2) вплив на потерпілого поліцейського шкідливих чи небезпечних факторів під час виконання завдань та повноважень поліції, визначених Законом України «Про Національну поліцію», унаслідок яких виникло гостре професійне захворювання (отруєння), що підтверджено медичним висновком.

Поряд з цим, у пункті 8 розділу III Порядку № 705 визначено обставини настання нещасного випадку в період проходження служби і не пов`язаного з виконанням службових обов`язків, якими є:

1) діяння потерпілого поліцейського, не пов`язане з виконанням завдань і повноважень поліції, визначених Законом № 580-VIII;

2) навмисне спричинення потерпілим поліцейським тілесного ушкодження, іншої шкоди своєму здоров`ю або самогубства (крім випадку доведення особи до самогубства, що доведений судом);

3) учинення потерпілим поліцейським діяння, яке є кримінальним, адміністративним правопорушенням або дисциплінарним проступком;

4) учинення дій під час несення служби потерпілим поліцейським у стані алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції (за наявності медичного висновку).

Згідно з пунктом 1 Примітки до додатку № 2 до Порядку № 705, якщо нещасний випадок визнається таким, що стався в період проходження служби під час виконання службових обов`язків, це позначається великим літерами ПВ (Н-1/ПВ), якщо нещасний випадок визнається таким, що стався в період проходження служби і не пов`язаний з виконанням службових обов`язків, це позначається великими літерами НПВ (Н-1/НПВ).

У додатку № 6 до Порядку № 705 викладено Класифікатор видів подій, причин, що призвели до настання нещасного випадку (далі - Класифікатор).

Зокрема, підпунктом 20 пункту 1 Класифікатора до виду події, що призвела до нещасного випадку, віднесено події суспільного життя (страйк, оголошена та неоголошена війна, терористичний акт, блокада, революція, заколот, повстання, масові заворушення, протиправні дії третіх осіб тощо).

Причини нещасного випадку класифіковані на: 1) технічні; 2) організаційні; 3) психофізіологічні; 4) техногенні, природні, екологічні та соціальні.

Аналіз вищевикладених норм, дає підстави для висновку, що положеннями Порядку № 705 встановлено вичерпний перелік обставин настання нещасного випадку в період проходження служби під час виконання службових обов`язків і обставин настання нещасного випадку в період проходження служби і не пов`язаного з виконанням службових обов`язків. Залежно від того, які обставини встановлені під час розслідування нещасного випадку, складається акт за відповідною формою.

Відповідно до абзацу 6 пункту 2 розділу II Порядку 705, нещасний випадок, що стався в органі (підрозділі) поліції з поліцейським іншого органу (підрозділу) поліції під час виконання ним службового завдання, розслідується комісією (спеціальною комісією), утвореною керівником органу (підрозділу) поліції, у якому стався нещасний випадок, за участю представника органу (підрозділу) поліції, у якому проходить службу потерпілий поліцейський. Такі нещасні випадки беруться на облік органом (підрозділом) поліції, працівником якого є потерпілий поліцейський.

Так, наказом ГУНП в Харківській області від 12.11.2024 № 2428 (з подальшими змінами) утворена спеціальна комісія з розслідування нещасного випадку.

Комісією розглянуті пояснення поліцейських, зокрема, і пояснення капрала поліції ОСОБА_1 , яка зазначила, що 01.11.2024 о 08:30 вона прибула на службу до будівлі тимчасової дислокації УКЗ ГУНП в Харківській області, була одягнена у цивільний одяг, при собі не мала табельної вогнепальної зброї.

У службовому кабінеті будівлі тимчасової дислокації УКЗ капралу поліції ОСОБА_1 було визначено робоче місце. Разом з нею у кабінеті 01.11.2024 працювали інші поліцейські.

Протягом дня капрал поліції ОСОБА_1 виконувала свій індивідуальний план стажування.

01.11.2024 о 16.00, перебуваючи у службовому кабінеті, вона почула як хтось у коридорі оголосив про повітряну тривогу та наказ негайно пройти до укриття. Вона почала збиратися. І цей момент пролунав перший вибух, від якого вибуховою хвилею її відкинуло на підлогу та вона на мить знепритомніла. Оговтавшись вона побачила, що навісна стеля впала на неї, вхідні двері закинуло до кабінету. Лежачи на підлозі вона відчула сильний шум та дзвін у вухах, різкий біль у голові, нестерпний біль у верхній частині спини, шиї та тулубі. У кабінеті від пилу та гарі нічого не було видно. ОСОБА_1 почала кликати іншого поліцейського щоб разом вийти і в цей момент стався повторний вибух.

Цього ж дня, ОСОБА_1 звернулася за медичною допомогою до ВМКЦ ПнР м. Харків, де відповідно до консультативного висновку № 32864 їй діагностовано: ВТ, ЗЧМТ, струс головного мозку. Гостра реакція на стрес. 02.11.2024 вона звернулася за медичною допомогою до поліклініки ДУ «ТМО МВС України по Харківській області» де перебувала на амбулаторному лікуванні згідно з консультативним висновком спеціаліста їй діагностовано: ВТ. ЗЧМТ, струс головного мозку. Гостра реакція на стрес. Згідно з довідкою № 2938 про тимчасову працевтрату, на лікуванні ОСОБА_1 перебувала з 02.11.2024 по 08.11.2024.

Відомості за даним фактом внесені до ЄРДР за № 0001186 за ознаками кримінального правопорушення передбаченого за ч. 2 ст. 438 КК України та розпочате досудове розслідування.

Спеціальна комісія з розслідування нещасного випадку кваліфікувала, що нещасний випадок з поліцейським відділення охорони ІТТ № 1 ГУНП в Харківській області капралом поліції ОСОБА_3 стався в період проходження служби і не пов`язаний з виконанням службових обов`язків, (підпункт 1 пункт 8 Розділу ІІІ Порядку розслідування та ведення обліку нещасних випадків, що сталися з поліцейськими, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України від 05 жовтня 2020 року № 705, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 17 листопада 2020 року за № 1139/35422).

Суд зауважує, що обставини вказаної події та характер отриманих позивачем поранень не є спірними. Безспірним є також те, що нещасний випадок стався із позивачем під час проходження ним служби.

Водночас, відповідач вважає, що такий нещасний випадок не пов`язаний з виконанням службових обов`язків, оскільки, на момент такого позивач проходила стажування, яке, на думку відповідача, не є самостійним видом поліцейської служби.

Суд не погоджується із твердженням відповідача, що нещасний випадок не пов`язаний із виконанням службових обов`язків, з огляду на наступне.

Відповідно до статті 2 Закону України «Про Національну поліцію» завданнями поліції є надання поліцейських послуг у сферах: забезпечення публічної безпеки і порядку; охорони прав і свобод людини, а також інтересів суспільства і держави; протидії злочинності; надання в межах, визначених законом, послуг з допомоги особам, які з особистих, економічних, соціальних причин або внаслідок надзвичайних ситуацій потребують такої допомоги.

Основні повноваження поліції регламентовані статтею 23 Закону України «Про Національну поліцію», згідно з частиною 1 якої поліція відповідно до покладених на неї завдань, зокрема, здійснює превентивну та профілактичну діяльність, спрямовану на запобігання вчиненню правопорушень (пункт 1); виявляє причини та умови, що сприяють вчиненню кримінальних та адміністративних правопорушень, вживає у межах своєї компетенції заходів для їх усунення (пункт 2); вживає заходів з метою виявлення кримінальних, адміністративних правопорушень; припиняє виявлені кримінальні та адміністративні правопорушення (пункт 3); вживає заходів, спрямованих на усунення загроз життю та здоров`ю фізичних осіб і публічній безпеці, що виникли внаслідок учинення кримінального, адміністративного правопорушення (пункт 4); регулює дорожній рух та здійснює контроль за дотриманням Правил дорожнього руху його учасниками та за правомірністю експлуатації транспортних засобів на вулично-дорожній мережі (пункт 11).

Відповідно до ч.1 статті 75 Закону України «Про Національну поліцію» післядипломна освіта поліцейських здійснюється на загальних засадах, визначених Законом України «Про вищу освіту», з урахуванням особливостей, визначених цим Законом, і складається з:

1) спеціалізації;

2) перепідготовки;

3) підвищення кваліфікації;

4) стажування.

Пунктом 1 Положення про організацію післядипломної освіти працівників Національної поліції, затверджене наказом Міністерства внутрішніх справ України від 24.12.2015 № 1625 (далі по тексту Положення), стажування - набуття працівником поліції досвіду виконання завдань і обов`язків певної професійної діяльності або галузі знань.

У відповідності до розділу ІХ Положення стажування працівників поліції здійснюється з метою формування і закріплення на практиці професійних знань, умінь, навичок і компетенцій, здобутих у результаті теоретичної підготовки.

Стажування проходять: працівники поліції, які зараховані до кадрового резерву, для просування по службі; працівники поліції, які вперше призначені на посади керівного складу Національної поліції України; інші працівники поліції - при призначенні на нову посаду.

Особи, які проходять стажування, зобов`язані: своєчасно прибути до місця стажування; сумлінно та у відповідні строки виконувати зазначені в плані заходи; брати участь у нарадах, які проводяться за місцем стажування; вести облік проведеної роботи в щоденнику згідно з планом стажування; після закінчення строку стажування підготувати звіт та подати його на затвердження керівникові, на якого покладено організацію стажування.

Час проходження служби в поліції зараховується до страхового стажу, стажу роботи за спеціальністю, до вислуги років, а також до стажу державної служби. До стажу служби в поліції зараховується служба на посадах, визначених ст. 78 Закону від 02.07.2015 № 580-ХІІІ.

Матеріалами справи підтверджено, що ОСОБА_1 , перебуваючи на посаді поліцейського відділення охорони ІТТ № 1 ГУНП в Харківській області, відповідно до наказу Головного управління Національної поліції в Харківській області № 2095 від 27.09.2024 направлена для проходження стажування з 30.09.2024 по 01.12.2024 до відділу комплектування управління кадрового забезпечення ГУНП в Харківській області.

На виконання наказу № 2095 від 27.09.2024 ОСОБА_1 проходила службу у відділі комплектування управління кадрового забезпечення ГУНП в Харківській області з 30.09.2024 по 01.12.2024.

Таким чином, позивач перебувала на посаді поліцейського відділення охорони ІТТ № 1 ГУНП в Харківській області, була направлена на стажування до відділу комплектування управління кадрового забезпечення ГУНП в Харківській області у відповідності до ст. 75 Закону України "Про Національну поліцію" та Положення про організацію післядипломної освіти працівників Національної поліції від 24.12.2015 № 1625. Наведе свідчить, що позивач під час нещасного випадку перебувала у приміщенні ГУНП в Харківській області та виконувала службові обов`язки. Характер виконуваних завдань при стажуванні в поліції не може свідчити про те, що позивач не виконувала службові обов`язки, оскільки на неї розповсюджується Закон України "Про Національну поліцію", вона зарахована до кадрового резерву, має спеціальне звання та перебуває на посаді поліцейського.

Враховуючи вищезазначене, судом встановлено, що відповідач безпідставно та не обґрунтовано прийняв рішення про те, що нещасний випадок, що стався з позивачем 01.11.2024, в період проходження служби і він не пов`язаний з виконанням службових обов`язків.

При цьому слід зауважити, що отримання позивачем травми 01.11.2024 за зазначених вище обставин, не підпадає під обставину, що передбачена підпунктом 1 пункту 8 розділу III Порядку № 705.

З огляду на вказане, суд вважає за необхідне визнати протиправним та скасувати акт № 67 за формою Н-1 (НПВ) від 18.07.2025 спеціального розслідування нещасного випадку, який стався 01 листопада 2024 року о 16 год. 04 хв. з поліцейським відділення охорони ізолятора тимчасового тримання № 1 ГУНП в Харківській області капралом поліції ОСОБА_3 .

Щодо позовних вимог про зобов`язання Головного управління Національної поліції в Харківській області за фактом нещасного випадку, який стався 01 листопада 2024 року о 16 год. 04 хв. з поліцейським відділення охорони ізолятора тимчасового тримання № 1 ГУНП в Харківській області капралом поліції ОСОБА_3 , провести повторне розслідування нещасного випадку та скласти акт за формою Н-1 (ПВ) за висновком якого нещасний випадок визнати таким, що стався в період проходження служби під час виконання службових обов`язків.

Адміністративний суд у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень, виконуючи завдання адміністративного судочинства щодо перевірки відповідності їх прийняття (вчинення) не втручається та не може втручатися у дискрецію (вільний розсуд) суб`єкта владних повноважень поза межами перевірки за названими критеріями.

У Рекомендації Комітету Міністрів Ради Європи № R (80)2, яка прийнята Комітетом Міністрів 11.03.1980 на 316-й нараді, наведене поняття дискреційних повноважень, відповідно до якої під дискреційними повноваженнями слід розуміти повноваження, які адміністративний орган, приймаючи рішення, може здійснювати з певною свободою розсуду, тобто, коли такий орган може обирати з кількох юридично допустимих рішень те, яке він вважає найкращим за даних обставин. Тобто, дискреційними є повноваження суб`єкта владних повноважень обирати у конкретній ситуації між альтернативами, кожна з яких є правомірною.

Згідно із висновками Верховного Суду висловленими у постанові від 31.03.2020 у справі №823/1281/18, у випадку визнання судом протиправним службового розслідування чи акту, прийнятого за його наслідками, відновлення порушеного права особи можливе тільки шляхом проведення повторного розслідування з метою встановлення всіх обставин нещасного випадку з урахування висновків суду.

За таких обставин, суд дійшов висновку, що оскільки відповідач не довів правомірність та обґрунтованість своїх дій з урахуванням вимог, встановлених частиною другою статті 19 Конституції України та частиною другою статті 2 КАС України, виходячи системного аналізу положень законодавства України, та доказів, наявних у матеріалах справи, порушене право позивача необхідно захистити шляхом зобов`язання Головного управління Національної поліції в Харківській області за фактом нещасного випадку, який стався 01 листопада 2024 року о 16 год. 04 хв. з поліцейським відділення охорони ізолятора тимчасового тримання № 1 ГУНП в Харківській області капралом поліції ОСОБА_3 , провести повторне розслідування нещасного випадку та скласти відповідний акт у відповідності до вимог Порядку розслідування та ведення обліку нещасних випадків, що сталися з поліцейськими, затвердженого наказом МВС України від 05.10.2020 №705, за формою Н-1, з урахуванням висновків суду у цій справі.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Частиною 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що позовні вимоги позивача підлягають частковому задоволенню.

Розподіл судових витрат здійснюється відповідно до приписів ст. 139 КАС України.

Керуючись ст. 14, 22, 194, 243, 246, 249, 250, 255, 262, 295 КАС України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Головного управління Національної поліції в Харківській області (вул. Жон Мироносиць, буд. 13, м. Харків, Харківська обл., Харківський р-н, 61002, ) про визнання протиправним та скасування акту, зобов`язання вчинити певні дії задовольнити частково.

Визнати протиправним та скасувати акт № 67 за формою Н-1 (НПВ) від 18.07.2025 спеціального розслідування нещасного випадку, який стався 01 листопада 2024 року о 16 год. 04 хв. з поліцейським відділення охорони ізолятора тимчасового тримання № 1 ГУНП в Харківській області капралом поліції ОСОБА_3 .

Зобов`язати Головне управління Національної поліції в Харківській області () за фактом нещасного випадку, який стався 01 листопада 2024 року о 16 год. 04 хв. з поліцейським відділення охорони ізолятора тимчасового тримання № 1 ГУНП в Харківській області капралом поліції ОСОБА_3 (РНОКПП НОМЕР_1 ), провести повторне розслідування нещасного випадку та скласти відповідний акт у відповідності до вимог Порядку розслідування та ведення обліку нещасних випадків, що сталися з поліцейськими, затвердженого наказом МВС України від 05.10.2020 №705, за формою Н-1, з урахуванням висновків суду у цій справі.

В іншій частині позовних вимог - відмовити.

Стягнути з Головного управління Національної поліції в Харківській області (вул. Жон Мироносиць, буд. 13, м. Харків, Харківська обл., Харківський р-н, 61002, ) за рахунок бюджетних асигнувань на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) сплачений судовий збір у розмірі 968 (дев`ятсот шістдесят вісім) грн. 96 коп.

Рішення може бути оскаржене до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя О.М. Шляхова