Справа № 340/374/26
Суддя: Т.М. КАРМАЗИНА
Дата ухвалення: 2026-02-09 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

09 лютого 2026 року м. Кропивницький Справа № 340/374/26

Суддя Кіровоградського окружного адміністративного суду Кармазина Т.М., розглянувши матеріали позовної заяви

ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до

Національної поліції України (01601, м. Київ, вул. Богомольця, 10, )

Головного управління Національної поліції в Херсонській області (73000, м. Херсон, вул. Лютеранська, 4, )

про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити певні дії, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до суду з позовом, в якому просить:

- визнати протиправною бездіяльність Національної поліції України (), яка полягає у порушені вимог Законів України "Про звернення громадян", "Про Національну поліцію України" та "Порядку призначення і виплати одноразової грошової допомоги в разі загибелі (смерті) чи втрати працездатності поліцейського", затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 04 червня 2024 року №646, а саме у неналежному розгляді письмових звернень від 07.07.2025, 05.08.2025 та 13.10.2025 року - ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_1 , (РНОКПП НОМЕР_1 ), не надання довідкової інформації про реєстрацію останнього звернення від 13.10.2025 року, на запити від 13, 16 та 23 жовтня 2025 року, наслідком чого стало надання заявнику «неналежних» відповідей № від 05.08.2025, № від 03.09.2025, № від 04.11.2025 року якими відмовлено в призначенні та виплаті позивачу, одноразової грошової допомоги, у зв`язку з визначенням йому інвалідності ІІІ ступеню, внаслідок захворювання, поранення (контузії, травми або каліцтва), пов`язаних з проходженням ним служби в органах внутрішніх справ або поліції, і втратою ним працездатності в розмірі 45%;

- зобов`язати Національну поліцію України (), провести у порядку визначеному Законом України "Про звернення громадян", розгляд письмових звернень ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_1 , (РНОКПП НОМЕР_1 ), від 07.07.2025, 05.08.2025 та 13.10.2025 року, та надати йому одну належну (узагальнену) відповідь (з наданням інформації про призначення, проведення і наслідки службового розслідування, з метою встановлення причин та умов, за яких виникли порушення прав та інтересів позивача, вжиті заходи щодо недопущення їх у майбутній оперативно-службовій діяльності, і порушень прав інших працівників поліції);

- визнати протиправним та скасувати як незаконні, індивідуальні акти Головного управління Національної поліції в Херсонській області саме, заяву ОСОБА_1 про призначення і виплату ОГД від 09.05.2025 року, після опрацювання всіма службами ГУНП, яка зареєстрована відповідачем за вх. №Л-469 від 12.05.2025 року, з зазначенням «без наявності підстав для виплати ОГД», та надану на його підставі «неналежну» відповідь №2027/04/10-2025 від 11.06.2025 року якою відмовлено, у призначенні та виплаті позивачу, одноразової грошової допомоги, у зв`язку з визначенням йому інвалідності ІІІ ступеню, внаслідок захворювання, поранення (контузії, травми або каліцтва), пов`язаних з проходженням ним служби в органах внутрішніх справ або поліції, і втратою ним працездатності в розмірі 45%.

Суддя у період з 02.02.2026 по 09.02.2026 перебувала у відпустці, питання щодо відкриття провадження у справі вирішено у перший робочий день.

Відповідно до п.3 ч.1 ст.171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Частиною 3 статті 161 КАС України передбачено, що до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до ч.2 ст.132 КАС України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначено Законом України "Про судовий збір" від 8 липня 2011 року №3674-VI (далі - Закон №3674-VI).

Відповідно до ч.1 ст.4 Закону № 3674-VI, судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно до п.3 ч.2 ст.4 даного Закону, за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною особою, ставка судового збору становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму на одну працездатну особу.

При поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі-застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору (ч.3 ст.4 Закону № 3674-VI).

Законом України "Про Державний бюджет на 2026 рік" встановлено, що прожитковий мінімум на одну працездатну особу в розрахунку на місяць з 1 січня 2026 року становить 3328,00 гривні.

Позивачем у позовній заяві заявлено дві вимоги немайнового характеру та дві похідні.

Отже, за подання даної позовної заяви позивачу необхідно було сплатити судовий збір в сумі 2662,40 грн. (3328 грн х 0,4 х 2).

Позивач вказує, що він як учасник бойових дій звільнений від сплати судового збору на підставі п.13 ч.1 ст.5 Закону України «Про судовий збір».

До позовної заяви позивач надав копію посвідчення ветерана війни - учасника бойових дій.

Перевіряючи підстави звільнення позивача від сплати судового збору за подання даного позову, суд зазначає наступне.

Пунктом 13 частини першої статті 5 Закону України № 3674-VI визначено, що від сплати судового збору звільняються учасники бойових дій, постраждалі учасники Революції Гідності, Герої України - у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав.

Правовий статус ветеранів війни, до яких належать учасники бойових дій, визначений Законом України Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту від 22.10.1993 №3551-XII (далі Закон №3551-XII).

Статтею 12 Закону №3551-XII закріплено пільги учасникам бойових дій та гарантії їх соціального захисту.

Частиною другою статті 22 Закону №3551-XII встановлено, що ветерани війни та особи, на яких поширюється дія цього Закону, отримують безоплатну правову допомогу щодо питань, пов`язаних з їх соціальним захистом, а також звільняються від судових витрат, пов`язаних з розглядом цих питань.

Пільги учасників бойових дій стосуються випадків звернення до суду за захистом прав, пов`язаних винятково зі статусом учасника бойових дій, і не поширюються на подання позовних заяв до суду із вимогами, що виходять за межі таких спірних правовідносин (правовий висновок викладений в ухвалі Великої Палати Верховного Суду від 13 квітня 2020 у справі № 9901/70/20.)

Отже, сама по собі наявність статусу учасника бойових дій не гарантує звільнення від сплати до бюджету судового збору з усіх спорів.

Також подібну правову позицію щодо застосування та тлумачення пункту 13 частини першої статті 5 Закону "Про судовий збір" викладено у постанові Верховного Суду від 08 березня 2023 року у справі № 701/589/22.

Суд зазначає, що хоча вказана норма не містить вичерпного переліку порушених прав, однак порушені права нерозривно пов`язані саме із статусом учасника бойових дій, який, як і права такої особи, визначається спеціальним законом, а не усіх прав людини і громадянина, які в свою чергу встановлені Конституцією України та іншими законами.

Аналогічна правова позиція щодо застосування та тлумачення пункту 13 частини першої статті 5 Закону № 3674-VI викладена у постановах Великої Палати Верховного Суду від 09 жовтня 2019 року у справі № 9901/311/19 (провадження № 11-795заі19) та від 12 лютого 2020 року у справі № 545/1149/17 (провадження № 14-730цс19), а також у постановах Верховного Суду від 08 березня 2023 року у справі № 701/589/22, від 20.07.2023 у справі № 160/20070/21.

Велика Палата Верховного Суду в ухвалі від 11.09.2024 у справі № 567/79/23 вказала, що із часу прийняття нею 09.10.2019 постанови у справі № 9901/311/19, як і постанови від 12.02.2020 у справі № 545/1149/17 із висновками щодо застосування пункту 13 частини першої статті 5 Закону № 3674-VI з урахуванням вимог статей 12 та 22 Закону № 3551-XII, відсутні підстави стверджувати, що відбулась зміна суспільних відносин чи нормативного регулювання, внаслідок чого цей висновок втратив зрозумілість, набув ознак неузгодженості, необґрунтованості, незбалансованості чи помилковості.

Судом встановлено, що позивач має право на пільги, встановлені законодавством України для ветеранів війни - учасників бойових дій, що підтверджується посвідченням, проте поданий позов не містить вимог, що стосуються статусу ветерана війни учасника бойових дій.

Інших підстав для звільнення від сплати судового збору позивачем не зазначено.

Відповідно до ч.1 ст.160 КАС України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

Згідно з п.4 ч.5 ст.160 КАС України в позовній заяві зазначаються зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.

Частиною 1 статті 5 КАС України передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом: 1) визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень; 2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень; 3) визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій; 4) визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії; 5) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб`єкта владних повноважень; 6) прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1 - 4 цієї частини та стягнення з відповідача - суб`єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю.

Відповідно до ч.2 ст.9 КАС України, суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог. Суд може вийти за межі позовних вимог, якщо це необхідно для ефективного захисту прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Тобто, предмет позову має бути визначений чітко та конкретизовано в прохальній частині позовної заяви.

Першою позовною вимогою позивач просить суд визнати протиправною бездіяльність відповідач-1, яка полягає у неналежному розгляді письмових звернень від 07.07.2025 р., 05.08.2025 р. та 13.10.2025 р., не надання довідкової інформації про реєстрацію останнього звернення від 13.10.2025 р., на запити від 13, 16 та 23 жовтня 2025 року, наслідком чого стало надання заявнику «неналежних» відповідей № від 05.08.2025, № від 03.09.2025, № від 04.11.2025 року якими відмовлено в призначенні та виплаті позивачу, одноразової грошової допомоги.

Третьою позовною вимогою просить суд визнати протиправним та скасувати як незаконні, індивідуальні акти Головного управління Національної поліції в Херсонській області саме, заяву ОСОБА_1 про призначення і виплату ОГД від 09.05.2025 року, після опрацювання всіма службами ГУНП, яка зареєстрована відповідачем за вх. №Л-469 від 12.05.2025 року, з зазначенням «без наявності підстав для виплати ОГД», та надану на його підставі «неналежну» відповідь №2027/04/10-2025 від 11.06.2025 року якою відмовлено, у призначенні та виплаті позивачу.

Отже, позивачу слід викласти свої позовні вимоги відповідно до ч.1 ст.5 КАС України, а саме конкретизувати кожну позовну вимогу окремо, виклавши її чітко.

Частиною 1 статті 169 КАС України передбачено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи вищенаведене, позовна заява підлягає залишенню без руху, з встановленням строку для усунення її недоліків.

Керуючись ст.ст.160, 161, 169, 243, 248, 256, 287 КАС України, суддя, -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Національної поліції України, Головного управління Національної поліції в Херсонській області про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити певні дії - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви протягом семи днів з дня вручення ухвали.

Роз`яснити позивачу, що у разі неусунення недоліків позовної заяви у встановлений судом строк, остання буде вважатися неподаною та повернута позивачу.

Копію ухвали невідкладно надіслати позивачу.

Ухвала суду набирає законної сили у порядку, передбаченому ст.256 КАС України та окремому оскарженню не підлягає.

Суддя Кіровоградського

окружного адміністративного суду Т.М. КАРМАЗИНА