Справа № 320/41169/24
Суддя: Парненко В.С.
Дата ухвалення: 2026-02-09 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

09 лютого 2026 року м. Київ справа №320/41169/24

Київський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Парненко В.С., розглянувши в порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у м. Києві про визнання протиправними та скасування рішень,

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 (далі - позивач) звернулася до Київського окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління Державної податкової служби у м. Києві (далі відповідач), в якому просить суд:

-визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління Державної податкової служби у м. Києві від 12.04.2024 №3, відповідно до якого ОСОБА_1 збільшено суму грошового зобов`язання за платежем податок на доходи фізичних осіб, що сплачується фізичними особами за результатами річного декларування у розмірі 11 250,00 грн;

визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління Державної податкової служби у м. Києві від 12.04.2024 №3, відповідно до якого до ОСОБА_1 застосовані штрафні (фінансові) санкції (штрафи) у сумі 1 020 грн;

визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління Державної податкової служби у м. Києві від 12.04.2024 №3, відповідно до якого ОСОБА_1 збільшено суму грошового зобов`язання за платежем військовій збір у розмірі 937,50 грн;

визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління Державної податкової служби у м. Києві від 12.04.2024 №3, відповідно до якого до ОСОБА_1 застосована штрафна санкція у розмірі 340,00 грн.

Позовні вимоги мотивовано тим, що контролюючий орган дійшов до необґрунтованих висновків про заниження позивачем загального оподатковуваного доходу від операцій з відчуження інвестиційного активу, оскільки дохід від таких операцій не перевищив суми витрат, понесених у зв`язку з придбанням інвестиційного активу.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду (суддя ОСОБА_2 ) від 04.09.2024 відкрито провадження в адміністративній справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін та без проведення судового засідання.

Рішенням Вищої ради правосуддя від 13 лютого 2025 року №246/0/15-25 звільнено ОСОБА_2 з посади судді Окружного адміністративного суду міста Києва (відряджений до Київського окружного адміністративного суду) у зв`язку з поданням заяви про відставку.

У зв`язку зі звільненням судді Окружного адміністративного суду міста Києва (відряджений до Київського окружного адміністративного суду) ОСОБА_2 призначено повторний автоматизований розподіл судової справи.

Відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями справу № 320/41169/24 передано на розгляд судді Київського окружного адміністративного суду Парненко В.С.

Ухвалою від 13.03.2025 адміністративна справа №320/41169/24 прийнята до провадження судді Київського окружного адміністративного суду Парненко В.С., ухвалено здійснювати розгляд справи спочатку, за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами.

Відповідач в поданому до суду відзиві заперечував проти задоволення позову. На обґрунтування своєї позиції зазначив, зокрема, що Головним управлінням ДПС м. Києва на підставі наказу від 18.01.2024 №334-п була проведена документальна позапланова невиїзна перевірка, на підставі якої були прийняті спірні оскаржувані податкові повідомлення-рішення. Перевіркою було встановлено, що в порушення вимог підпункту 164.2.9 пункту 164.2 статті 164, 168.2.1. п. 168.2, п.п. 168.1.3 п.168.1 ст. 168, підпункту 170.2.2, 170.2.6 пункту 170.2 статті 170 ПК України (у редакції 2017 року), фізичною особою ОСОБА_1 не задекларовано отриманий дохід у вигляді інвестиційного прибутку за 2017 рік в сумі 50 000,00 грн, який підлягає відображенню платником в податковій декларації про майновий стан і доходи. Оскільки документи, що підтверджують фактично понесені ОСОБА_1 інвестиційні витрати на попереднє придбання інвестиційного активу (частки статутного капіталу) остання до перевірки не надала, тому, на думку відповідача, це свідчить про відсутність витрат на придбання таких активів.

Також в матеріалах справи наявна відповідь на відзив на позовну заяву, згідно якої позивач наполягає на своїй правовій позиції, викладеній у позові.

Розглянувши подані документи та матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, судом встановлені наступні обставини та відповідні їм правовідносини.

Так, Головним управлінням ДФС у м. Києві проведена документальна позапланова невиїзна перевірка з питань дотримання вимог своєчасності, достовірності, повноти нарахування та сплати податку на доходи фізичних осіб та військового збору з отриманого доходу у вигляді інвестиційного прибутку від проведення операцій з інвестиційними активами платника податків фізичної особи ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) за період з 01.01.2017 по 31.12.2017.

З матеріалів справи вбачається, що відповідно до наявної податкової інформації платник податків - фізична особа ОСОБА_1 протягом періоду, що перевірявся, отримала дохід, який згідно з п.п. 164.2.9 п. 164.2 ст. 164 ПК України підлягає включенню до загального місячного (річного) оподатковуваного доходу.

Згідно з відомостями ЦБД ДРФО ДФС України, в період з 01.01.2017 по 31.12.2017 платник податків - фізична особа ОСОБА_1 фактично отримувала доходи від операцій з інвестиційними активами.

Відповідно до наданої контролюючому органу інформації приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Корсак А.Ю., сума отриманого в 2017 році інвестиційного доходу ОСОБА_1 від продажу частки у статутному капіталі, на підставі договору купівлі-продажу частки, становить 50 000,00 грн.

Відповідно довідника ознак доходів, наведених у додатку до Порядку заповнення та подання податковими агентами Податкового розрахунку сум доходу, нарахованого (сплаченого) на користь фізичних осіб, і утриманого з них податку (форма 1ДФ), затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 13.01.2015 №4 під ознакою доходу « 112» відображається інвестиційний прибуток (дохід) від проведення платником податку операцій з цінними паперами, деривативами та корпоративними правами.

Платник податків - фізична особа ОСОБА_1 в 2017 році відповідно даних ЦБД ДРФО ДФС України фактично отримала оподатковуваний дохід від операцій з інвестиційними активами в сумі 50 000,00 грн (ознака доходу « 112»).

Наказом №334-п від 18.01.2024 Головним управлінням ДПС у м. Києві було призначено документальну позапланову невиїзну перевірки платника податків фізичної особи ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ).

За результатами перевірки 08.03.2024 податковим органом складено Акт №20175/Ж5/26-15-24-02-03/ про результати документальної позапланової невиїзної перевірки з питань дотримання вимог своєчасності, достовірності, повноти нарахування та сплати податку на доходи фізичних осіб та військового збору з отриманого доходу у вигляді інвестиційного прибутку від проведення операцій з інвестиційними активами платника податків фізичної особи ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) за період з 01.01.2017 по 31.12.2017.

За наслідком перевірки, контролюючим органом зроблено висновок про порушення платником податків фізичною особою ОСОБА_1 :

- п. 179.1 ст. 179 розділу ІV Кодексу з урахуванням вимог п.п. 49.18.4 п. 49.18 ст. 49 Кодексу, не подано податкову декларацію про майновий стан і доходи за 2017 рік до ДПІ у Солом`янському районі ГУ ДПС у м. Києві;

- вимог п.п. «а» п. 176.1 п. 176, п. 44.1, п. 44.3 ст. 44 Кодексу, не надано для перевірки Книгу обліку доходів і витрат для визначення суми загального річного оподатковуваного доходу;

- п.п. 168.2.1 п. 168.2, п.п. 168.1.3 п. 168.1 ст. 168 Кодексу з урахуванням вимог п.п. 164.2.9 п. 164.2 ст. 164, п.п. 170.2.6 п. 170.2 ст. 170 Кодексу, не задекларовано дохід у вигляді інвестиційного прибутку у сумі 50 000,00 грн та не сплачено до бюджету податок на доходи фізичних осіб за 2017 рік в сумі 9 000,00 грн з отриманого доходу;

- п.п. 1.2, п.п. 1.3 п. 16№ підрозділу 10 Розділу ХХ Перехідних положень Кодексу, не нараховано, не утримано та не перераховано до бюджету військовий збір у сумі 750,00 грн.

За наслідком Акту перевірки відповідачем винесено наступні податкові повідомлення - рішення:

- від 12.04.2024 №3 щодо заниження податкових зобов`язань з податку на доходи фізичних осіб у сумі 9 000,00 грн та нарахування штрафних (фінансових) санкцій (штрафів) у сумі 2 250,00 грн;

- від 12.04.2024 №3 щодо ненадання посадовим (службовим) особам контролюючих органів до перевірки книги обліку доходів і витрат для визначення суми загального річного оподаткування доходу - нарахування штрафних (фінансових) санкцій (штрафів) у розмірі 1020,00 грн;

- від 12.04.2024 №3 щодо заниження податкових зобов`язань з військового збору у сумі 750,00 грн та нарахування штрафних (фінансових) санкцій (штрафів) у розмірі 187,50 грн;

- від 12.04.2024 №3 щодо неподання податкової декларації про майновий стан і доходи нарахування штрафних (фінансових) санкцій (штрафів) у розмірі 340,00 грн.

Не погоджуючись із винесеними відповідачем податковими повідомленнями-рішенням, позивач подала до податкового органу вищого рівня скаргу від 09.05.2024, за результатами розгляду якої Державною податковою службою України прийнято рішення №15482/6/9900-06010306 від 24.05.2024 про залишення скарги без розгляду у зв`язку із порушенням позивачем строків для подання скарги.

ОСОБА_1 не погодилася з висновками акту та винесеними контролюючим органом податковими повідомленнями-рішеннями, зважаючи на наступні обставини.

З матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_1 , як єдиний засновник, створила та забезпечила проведення державної реєстрації 23.06.2016 Товариства з обмеженою відповідальністю «МЕДІА СТРІМ БІ ЕЙЧ ДЖІ» () зі статутним капіталом у розмірі 50 000, 00 грн.

Згідно Протоколу №22-06-2016 Загальних зборів Засновників ТОВ «МЕДІА СТРІМ БІ ЕЙЧ ДЖІ» від 22.06.2016, статутний капітал Товариства формується за рахунок грошових вкладів та підлягає сплаті Єдиним засновником Товариства до закінчення першого року з дня державної реєстрації Товариства.

За договором купівлі-продажу частки в статутному капіталі Товариства з обмеженою відповідальністю «МЕДІА СТРІМ БІ ЕЙЧ ДЖІ» від 27.07.2017, посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Корсак А.Ю., реєстровий №1070 (далі Договір), ОСОБА_1 (Продавець) відчужила ОСОБА_3 (Покупець) належну їй частку у статутному капіталі ТОВ «МЕДІА СТРІМ БІ ЕЙЧ ДЖІ» у розмірі 100%, номінальною вартістю 50 000,00 грн.

Відповідно до п. 4.1 Договору, ціна продажу Частки, вказаної в п. 1.1. цього Договору, за домовленістю Сторін становить 50 000,00 грн (п`ятдесят тисяч гривень 00 копійок), отримана Продавцем від Покупця до підписання цього Договору, що підтверджується платіжним дорученням, виданим установою банку.

В матеріалах справи наявне платіжне доручення №20 від 27.07.2017 про сплату ОСОБА_3 50 000,00 грн за частку у статутному капіталі за вказаним вище Договором купівлі-продажу частки в статутному капіталі Товариства з обмеженою відповідальністю «МЕДІА СТРІМ БІ ЕЙЧ ДЖІ» від 27.07.2017.

Крім того, як вбачається із Договору (п. 1.5.), на момент укладення цього Договору частка у статутному капіталі товариства, що відчужується, внесена повністю, що підтверджується довідкою товариства вих.№27-07 від 27.07.2017.

Не погодившись з податковими повідомленнями-рішеннями, позивач звернулася до суду з даним позовом.

Вирішуючи спір по суті заявлених позовних вимог, суд виходить з наступного.

Згідно з частиною другою статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає, що відносини, які виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, у тому числі податку на прибуток та податку на додану вартість, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства, врегульовані Податковим кодексом України (далі - ПК України, у редакції на час виникнення спірних відносин).

Відповідно до підпункту 162.1.1 пункту 162.1 статті 162 ПК України платниками податку на доходи фізичних осіб є фізична особа - резидент, яка отримує доходи як з джерела їх походження в Україні, так і іноземні доходи.

Об`єктом оподаткування резидента є загальний місячний (річний) оподатковуваний дохід (підпункт 163.1.1 до пункту 163.1 статті 163 ПК України).

Пунктом 164.1 статті 164 ПК України визначено, що базою оподаткування є загальний оподатковуваний дохід, з урахуванням особливостей, визначених цим розділом. Загальний оподатковуваний дохід - будь-який дохід, який підлягає оподаткуванню, нарахований (виплачений, наданий) на користь платника податку протягом звітного податкового періоду.

За правилами підпункту 164.2.9 пункту 164.2 статті 164 ПК України, до загального місячного (річного) оподатковуваного доходу платника податку включається інвестиційний прибуток від проведення платником податку операцій з цінними паперами, деривативами та корпоративними правами, випущеними в інших, ніж цінні папери, формах, крім доходу від операцій, зазначених у підпунктах 165.1.2, 165.1.40, 165.1.52 пункту 165.1 статті 165 цього Кодексу.

Порядок оподаткування інвестиційного прибутку визначений положеннями статті 170 ПК України.

Відповідно до підпункту 170.2.1 пункту 170.2 статті 170 ПК України облік загального фінансового результату операцій з інвестиційними активами ведеться платником податку самостійно, окремо від інших доходів і витрат. Для цілей оподаткування інвестиційного прибутку звітним періодом вважається календарний рік, за результатами якого платник податку зобов`язаний подати річну податкову декларацію, в якій має відобразити загальний фінансовий результат (інвестиційний прибуток або інвестиційний збиток), отриманий протягом такого звітного року.

Згідно підпункту 170.2.2 пункту 170.2 статті 170 зазначеного ПК України, інвестиційний прибуток розраховується як позитивна різниця між доходом, отриманим платником податку від продажу окремого інвестиційного активу з урахуванням курсової різниці (за наявності), та його вартістю, що визначається із суми документально підтверджених витрат на придбання такого активу з урахуванням норм підпунктів 170.2.4-170.2.6 цього пункту (крім операцій з деривативами).

До продажу інвестиційного активу прирівнюються також операції з: обміну інвестиційного активу на інший інвестиційний актив; зворотного викупу або погашення інвестиційного активу його емітентом, який належав платнику податку; повернення платнику податку коштів або майна (майнових прав), попередньо внесених ним до статутного капіталу емітента корпоративних прав, у разі виходу такого платника податку з числа засновників (учасників) такого емітента чи ліквідації такого емітента.

Придбанням інвестиційного активу вважаються також операції з внесення платником податку коштів або майна до статутного капіталу юридичної особи - резидента в обмін на емітовані ним корпоративні права.

За правилами підпункту 170.2.6 пункту 170.2 статті 170 ПК України до складу загального річного оподатковуваного доходу платника податку включається позитивне значення загального фінансового результату операцій з інвестиційними активами за наслідками такого звітного (податкового) року.

Загальний фінансовий результат операцій з інвестиційними активами визначається як сума інвестиційних прибутків, отриманих платником податку протягом звітного (податкового) року, зменшена на суму інвестиційних збитків, понесених платником податку протягом такого року.

Якщо загальний фінансовий результат операцій з інвестиційними активами має від`ємне значення, його сума переноситься у зменшення загального фінансового результату операцій з інвестиційними активами наступних років до його повного погашення, крім фінансових результатів, зазначених в абзаці першому пункту 29 підрозділу 4 розділу XX «Перехідні положення» цього Кодексу.

Таким чином, суд зазначає, що у разі здійснення операцій з продажу інвестиційних активів платник повинен здійснювати облік загального фінансового результату окремо від інших доходів і витрат, а отримане за результатами таких операцій позитивне значення фінансового результату (інвестиційний прибуток) включати до складу загального річного оподатковуваного доходу звітного періоду - календарного року.

Висновки податкового органу про заниження платником суми податку на доходи фізичних осіб внаслідок не включення позитивного значення загального фінансового результату операцій з інвестиційними активами обґрунтовуються ненаданням позивачем первинних документів щодо понесених позивачем витрат у розмірі 50 000,00 грн у зв`язку з внесенням до статутного капіталу грошових коштів.

Проте, як зазначалось вище, частка корпоративних прав ОСОБА_1 у статутному капіталі ТОВ «МЕДІА СТРІМ БІ ЕЙЧ ДЖІ» становила 100% на суму 50 000,00 грн у вигляді грошових вкладів.

Так, як зазначено у п. 1.5. нотаріального договору купівлі-продажу частки в статутному капіталі Товариства з обмеженою відповідальністю «МЕДІА СТРІМ БІ ЕЙЧ ДЖІ» від 27.07.2017, посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Корсак А.Ю., реєстровий №1070, на момент укладення цього Договору Частка у статутному капіталі Товариства, що відчужується, внесена повністю, що підтверджується довідкою Товариства вих.№27-07 від 27.07.2017.

Тобто, статутний фонд ТОВ «МЕДІА СТРІМ БІ ЕЙЧ ДЖІ» () станом на 27.07.2017 (на день відчуження корпоративних прав) був повністю сформований.

Крім того, згідно листа приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Корсак А.Ю. вих. № 116-01/16 від 20.06.2019, ціна проданої частки у статутному капіталі дорівнює вартості придбання частки в статутному капіталі в сумі 50 000,00 грн, тому нарахованого податку у громадянки ОСОБА_1 не виникає.

Враховуючи встановлені обставини у даній справі, суд доходить висновку щодо відсутності інвестиційного прибутку від операції з відчуження частки у розмірі 100% статутного капіталу ТОВ «МЕДІА СТРІМ БІ ЕЙЧ ДЖІ» (), оскільки сума отриманого доходу дорівнювала сумі понесених витрат (позивач поніс витрати на придбання відповідного інвестиційного активу в розмірі 50 000,00 грн і отримав дохід від продажу частки цього активу в сумі 50 000,00 грн), отже, у даному випадку, об`єкт оподаткування податком на доходи фізичних осіб відсутній, а, відповідно, і висновок контролюючого органу про порушення позивачем вимог підпункту 164.2.9 пункту 164.2 статті 164, 168.2.1. п. 168.2, п.п. 168.1.3 п.168.1 ст. 168, підпункту 170.2.2, 170.2.6 пункту 170.2 статті 170 ПК України є необґрунтованим, та, відповідно, нарахування відповідачем грошових зобов`язань з податку на доходи фізичних осіб та військового збору, а також застосування до позивача штрафних (фінансових) санкцій (штрафів) є неправомірним.

Аналогічна правова позиція викладена Верховним Судом у постанові від 28.02.2024 у справі №810/2527/17.

Оскільки, у позивача за результатами операцій з відчуження частки у статутному капіталі ТОВ «МЕДІА СТРІМ БІ ЕЙЧ ДЖІ» () не утворилось інвестиційного прибутку, відповідно, і відсутній обов`язок подавати контролюючому органу податкову декларацію про майновий стан і доходи за 2017 рік.

Щодо правомірності податкового повідомлення-рішення від 12.04.2024 №3, яким позивачу визначені грошові зобов`язання з військового збору, суд зазначає, що з огляду на протиправність висновків контролюючого органу про заниження позивачем загального оподатковуваного доходу, відповідно, і відсутні правові підстави для визначення позивачу грошових зобов`язань з військового збору.

Водночас, частиною 1 статті 5 КАС України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень; визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій; визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії.

Згідно з частиною 2 статті 5 КАС України, захист порушених прав, свобод чи інтересів особи, яка звернулася до суду, може здійснюватися судом також в інший спосіб, який не суперечить закону і забезпечує ефективний захист прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Відповідно до частини 2 статті 73 КАС України, предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

За приписами статті 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідач, як суб`єкт владних повноважень, не надав суду достатніх беззаперечних доказів на обґрунтування своєї позиції, не довів правопорушення позивача у сфері податкових правовідносин, а тому, приймаючи оскаржувані податкові повідомлення-рішення, діяв протиправно, без урахування усіх обставин, що мають значення для прийняття таких рішень, непропорційно, зокрема без дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи, і цілями, на досягнення яких спрямовані такі рішення.

Отже, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України, оцінки поданих сторонами доказів за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді всіх обставин справи в їх сукупності, суд дійшов висновку про наявність підстав для задоволення позовних вимог з коригуванням обраного способу захисту в частині вірного зазначення розміру реквізитів податкового повідомлення-рішення та розміру штрафних санкцій.

Частиною 1 статті 143 КАС України встановлено, що суд вирішує питання щодо судових витрат у рішенні, постанові або ухвалі.

Розподіл судових витрат здійснюється відповідно до ст.139 КАС України.

Позивачем під час розгляду справи було сплачено судовий збір на суму 1211,20 грн (платіжна інструкція №0.0..1 від 25.08.2024).

Враховуючи наведене, судові витрати зі сплати судового збору у розмірі 1211,20 грн підлягають стягненню на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень відповідача - Головного управління ДПС у м. Києві.

Також позивачем у позові заявлено орієнтовний розмір витрат на правову допомогу у розмірі 5 000,00 грн, з приводу чого суд зазначає, що дане питання може бути вирішено в порядку та строки , передбачені ч. 7 ст. 139 КАС України.

Керуючись ст. ст. 2, 8-10, 19-21, 72-77, 90, 139, 241-246, 250, 255, 293, 295, суд,

в и р і ш и в:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у м. Києві про визнання протиправними та скасування рішень - задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління Державної податкової служби у м. Києві від 12.04.2024 №3, відповідно до якого ОСОБА_1 збільшено суму грошового зобов`язання за платежем податок на доходи фізичних осіб, що сплачується фізичними особами за результатами річного декларування у розмірі 11 250,00 грн;

Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління Державної податкової служби у м. Києві від 12.04.2024 №3, відповідно до якого до ОСОБА_1 застосовані штрафні (фінансові) санкції (штрафи) у сумі 1 020 грн;

Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління Державної податкової служби у м. Києві від 12.04.2024 №3, відповідно до якого ОСОБА_1 збільшено суму грошового зобов`язання за платежем військовій збір у розмірі 937,50 грн;

визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління Державної податкової служби у м. Києві від 12.04.2024 №3, відповідно до якого до ОСОБА_1 застосована штрафна санкція у розмірі 340,00 грн.

Стягнути на користь ОСОБА_1 понесені судові витрати зі сплати судового збору у розмірі 1 211,20 грн за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у м. Києві.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Суддя Парненко В.С.