Справа № 380/717/26
Суддя: Брильовський Роман Михайлович
Дата ухвалення: 2026-02-09 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
справа №380/717/26
У Х В А Л А

з питань відстрочення сплати судового збору

09 лютого 2026 року

Суддя Львівського окружного адміністративного суду Брильовський Р.М., розглянувши клопотання Залізничного відділу соціального захисту управління соціального захисту департаменту гуманітарної політики Львівської міської ради про відстрочення сплати судового збору у справі за позовом Залізничного відділу соціального захисту Управління соціального захисту Департаменту гуманітарної політики Львівської міської ради (79022, м.Львів, вул. Виговського, 34, ) до Відділу примусового виконання рішень Управління забезпечення примусового виконання рішень у Львівській області Львівського міжрегіонального управління Міністерства юстиції України ( 79000, м. Львів, пл. Шашкевича 1, ) про скасування постанови у виконавчому провадженні,-

встановив:

На розгляді Львівського окружного адміністративного суду перебуває позовна заява Залізничного відділу соціального захисту управління соціального захисту Департаменту гуманітарної політики Львівської міської ради до відділу примусового виконання рішень Управління забезпечення примусового виконання рішень у Львівській області Львівського міжрегіонального управління Міністерства юстиції України, у якій просить суд:

- визнати протиправною та скасувати постанову про накладення штрафу, винесену 26.12.2025 головним державним виконавцем Відділу примусового виконання рішень Управління забезпечення примусового виконання рішень у Львівській області Львівського міжрегіонального управління Міністерства юстиції України у виконавчому провадженні №72166744.

Ухвалою Львівського окружного адміністративного суду від 20 січня 2026 року позовну заяву залишено без руху та надано строк для усунення недоліків.

Представник позивача подав клопотання про усунення недоліків. Зазначає про те, що Залізничний відділ соціального захисту є виконавчим органом Львівської міської ради, утримується за рахунок коштів бюджету територіальної громади та здійснює видатки виключно в межах бюджетних асигнувань. Сплата судового збору відноситься до КЕКВ 2800 «Інші поточні видатки» та може здійснюватися лише в межах затвердженого кошторису. У січні 2026 року бюджетні асигнування за КЕКВ 2800 становлять 100 грн, що унеможливлює сплату судового збору у розмірі 3328 грн, тоді як у лютому 2026 року передбачено достатній обсяг коштів. З огляду на відсутність бюджетних асигнувань та керуючись ст. 133 КАС України і ст. 8 Закону України «Про судовий збір», позивач просить відстрочити сплату судового збору у справі № 380/717/26 до 05.02.2026.

Розглянувши вказане клопотання, суд зазначає наступне.

Відповідно до частини першої статті 133 Кодексу адміністративного судочинства України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Частиною другою статті 8 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Так, згідно із частиною першою статті 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є:а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Вказані норми встановлюють можливість полегшення судом тягаря судових витрат для осіб з низьким рівнем достатку. Положення статей спрямовані на те, щоб судові витрати не були перешкодою для доступу до суду малозабезпечених осіб, і слугують гарантуванню принципу рівності всіх осіб у правах щодо доступу до суду незалежно від майнового стану.

Таким чином, за обґрунтованим клопотанням, вирішуючи питання про відкриття провадження в адміністративній справі, суд може звільнити позивача від сплати судового збору, зменшити його розмір, відстрочити або розстрочити його сплату.

У позовній заяві (клопотанні) сторона повинна навести обставини, які свідчать про її незадовільне (скрутне) матеріальне становище, та надати суду відповідні докази.

У позовній заяві про усунення недоліків, обґрунтовуючи необхідність звільнення від сплати судового збору, зазначив про відсутність коштів на сплату судового збору.

В цьому випадку, вказана обставина не є підставою для звільнення від сплати судового збору, оскільки відсутність коштів на сплату судового збору не свідчить про незадовільний майновий стан позивача, або інші поважні причини його матеріального становища, що можуть бути підставою для звільнення від сплати судового збору.

Так, визначення майнового стану сторони є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень майнового стану сторони. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою на відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати. Таке ж право мають і бюджетні установи. Водночас якщо ці бюджетні установи діють як суб`єкти владних повноважень, то обмежене фінансування такої установи не є підставою для відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від сплати.

Отже, якщо бюджетні установи діють як суб`єкти владних повноважень, то обмежене фінансування такої установи не є підставою для відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від сплати.

Аналогічна правова позиція викладена Верховним Судом в ухвалах від 20.05.2018 у справі №815/4183/17, від 16.11.2018 у справі №818/918/18, від 02.04.2018 у справі №2а-9786/12/1370 та постанові від 07.08.2018 у справі №296/9656/16-а.

Суд зазначає, що позивач не включений до числа осіб, звільнених від оплати судового збору при подачі позовів, зокрема, до адміністративного суду, що прямо передбачено Законом України «Про судовий збір», а тому є платником судового збору на загальних підставах.

Отже, суд вважає, що заявлене клопотання позивача є необґрунтованим та немотивованим, а тому суд не вбачає підстав для його задоволення.

Таким чином, позивачу у порядку усунення недоліків позовної заяви необхідно надати суду оригінал платіжного доручення (квитанції) про сплату судового збору у розмірі 3328,00 грн.

Керуючись статтями 122, 169, 171, 243, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

У Х В А Л И В:

У задоволенні клопотання Залізничного відділу соціального захисту управління соціального захисту департаменту гуманітарної політики Львівської міської ради про відстрочення сплати судового збору відмовити.

Продовжити строк для усунення недоліків позовної заяви Залізничного відділу соціального захисту управління соціального захисту Департаменту гуманітарної політики Львівської міської ради (79022, м.Львів, вул. Виговського, 34, ) до Відділу примусового виконання рішень Управління забезпечення примусового виконання рішень у Львівській області Львівського міжрегіонального управління Міністерства юстиції України ( 79000, м. Львів, пл. Шашкевича 1, ) про скасування постанови у виконавчому провадженні.

Позивачеві у десятиденний строк з дня одержання ухвали усунути наведені у ній недоліки у вказаний у ній спосіб.

Копію ухвали невідкладно надіслати позивачу.

Роз`яснити позивачу, що у разі невиконання вимог ухвали позовна заява підлягає поверненню.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Брильовський Р.М.