Справа № 380/13549/25
Суддя: Гулик Андрій Григорович
Дата ухвалення: 2026-02-09 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

з питань залишення позову без розгляду

09 лютого 2026 рокусправа № 380/13549/25
місто Львів

Львівський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Гулика А.Г.,

розглянувши у порядку письмового провадження клопотання представника відповідача про залишення позову без розгляду у справі за позовом Головного управління Пенсійного фонду України у Львівській області до Квартирно - експлуатаційного відділу м. Львова про стягнення заборгованості

у с т а н о в и в:

до Львівського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява Головного управління Пенсійного фонду України у Львівській області , місцезнаходження: 79016, м. Львів, вул. Митрополита Андрея, 10 до Квартирно - експлуатаційного відділу м. Львова , місцезнаходження: 79000, м.Львів, вул. Луганська, у якій просить суд:

- стягнути з Квартирно - експлуатаційного відділу м. Львова на користь Головного управління Пенсійного фонду України у Львівській області суму заборгованості з відшкодування фактичних витрат на виплату та доставку пільгових пенсій дораховану по річному розрахунку за 2024 та за січень-травень 2025 року у розмірі 20482 грн 92 коп.

У відзиві на позовну заяву представник відповідача заявив клопотання про залишення позову без розгляду. Вказане клопотання мотивоване тим, що позивач пропустив строки звернення до адміністративного суду. Згідно з частиною третьою статті 123 КАС України, якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного строку або якщо підстави вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду. Відтак, на думку позивача підставою для звернення до суду є несплата заборгованості КЕВ м. Львова з відшкодування фактичних витрат на виплату та доставку пільгових пенсій за 2024 рік. Разом з цим, з позовних вимог випливає, що мабуть з метою уникнення залишення позовної заяви без руху, у зв`язку з пропущенням строку на звернення до суду, позивач об`єднав суми заборгованостей за 2024 рік та період січня-травня 2025 року в одну суму.

Позивач 06.07.2025 подав до суду заперечення на таке клопотання. Заперечення мотивоване тим, що виходячи з положень статті 1 та Прикінцевих положень Закону № 1058, Закону № 400/97 ВР, відшкодування фактичних витрат на виплату та доставку пенсій, призначених на пільгових умовах є за своєю суттю страховими внесками, несвоєчасна сплата яких вважається недоїмкою (простроченою заборгованістю зі сплати страхових внесків). Відповідно до частини п`ятнадцятою статті 106 Закону № 1058 строк давності щодо стягнення недоїмки, пені та штрафів не застосовується. Таким чином, в разі звернення до суду із позовом про стягнення заборгованості (недоїмки), яка виникла через несвоєчасне нарахування та/або сплату суми фактичних витрат на виплату та доставку пенсій, призначених на пільгових умовах, до відносин щодо стягнення такої заборгованості застосовуються положення частини п`ятнадцятої статті 106 Закону № 1058. Верховний Суд у постановах від 25.11.2015 у справі № 803/2199/14 та від 20.03.2018, у справі № 804/18891/14, від 25.05.2018 у справі № 809/1756/15, від 26.06.2018 у справі № 804/8277/14 висловив правову позицію, згідно з якою у разі звернення до суду із позовом про стягнення заборгованості (недоїмки), яка виникла через несвоєчасне нарахування та/або сплату суми фактичних витрат на виплату та доставку пенсій, призначених на пільгових умовах, до відносин щодо стягнення такої заборгованості (недоїмки) застосовуються положення частини п`ятнадцятої статті 106 Закону № 1058-IV. У спірному випадку термін "недоїмка" вжито в широкому розумінні заборгованості Тобто, в розумінні суми фінансових зобов`язань (грошових боргів), що підлягала погашенню, поверненню в певний термін.

За результатом розгляду вказаного клопотання суд висновує таке.

Виходячи з положень статті 1 та Прикінцевих положень Закону № 1058, Закону №400/97 ВР, відшкодування фактичних витрат на виплату та доставку пенсій, призначених на пільгових умовах є за своєю суттю страховими внесками, несвоєчасна сплата яких вважається недоїмкою (простроченою заборгованістю зі сплати страхових внесків). Відповідно до частини п`ятнадцятої статті 106 Закону № 1058 строк давності щодо стягнення недоїмки, пені та штрафів не застосовується.

Таким чином, в разі звернення до суду із позовом про стягнення заборгованості (недоїмки), яка виникла через несвоєчасне нарахування та/або сплату суми фактичних витрат на виплату та доставку пенсій, призначених на пільгових умовах, до відносин щодо стягнення такої заборгованості застосовуються положення частини п`ятнадцятої статті 106 Закону № 1058.

Суд враховує висновки Верховного Суду щодо застосування норм права, викладені у постановах від 25.11.2015 у справі № 803/2199/14 та від 20.03.2018, у справі № 804/18891/14, від 25.05.2018 у справі № 809/1756/15, від 26.06.2018 у справі №804/8277/14, яка полягає у тому, що у разі звернення до суду із позовом про стягнення заборгованості (недоїмки), яка виникла через несвоєчасне нарахування та/або сплату суми фактичних витрат на виплату та доставку пенсій, призначених на пільгових умовах, до відносин щодо стягнення такої заборгованості (недоїмки) застосовуються положення частини п`ятнадцятої статті 106 Закону № 1058-IV. У спірному випадку термін "недоїмка" вжито в широкому розумінні заборгованості, тобто, в розумінні суми фінансових зобов`язань (грошових боргів), що підлягала погашенню, поверненню в певний термін.

Отже, позивач не пропустив строк на звернення до адміністративного суду із вказаним позовом.

Зважаючи на викладене, у клопотанні представника відповідача про залишення позову без розгляду необхідно відмовити повністю.

Керуючись статтями 240, 243, 248 КАС України, суд

у х в а л и в :

у клопотанні представника відповідача про залишення позову без розгляду відмовити повністю.

Ухвала суду набирає законної сили негайно після її підписання суддею та окремо не оскаржується. Заперечення на ухвалу суду можуть бути викладені в апеляційній чи касаційній скарзі на рішення суду, прийнятого за результатами розгляду справи.

Суддя Гулик Андрій Григорович