Справа № 380/24177/24
Суддя: Гулик Андрій Григорович
Дата ухвалення: 2026-01-28 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

28 січня 2026 рокусправа № 380/24177/24
зал судових засідань №11

Львівський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Гулика А.Г.,

за участю:

секретаря судового засідання Петровської А.М.,

представника позивача Перунова В.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Львові за правилами загального позовного провадження справу за позовом товариства з обмеженою відповідальністю "ОФІСНИЙ ЦЕНТР "Т-77" до Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача Товариство з обмеженою відповідальністю "ЗАХІД ХАБ" про визнання протиправними та скасування рішень

у с т а н о в и в :

І. Стислий виклад позицій учасників справи

до Львівського окружного адміністративного суду з позовом звернулось Товариство з обмеженою відповідальністю "ОФІСНИЙ ЦЕНТР "Т-77" (надалі за текстом- Інспекція, позивач) , місцезнаходження: 79015, м. Львів, вул. Героїв УПА, буд.77 до Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю (надалі за текстом - Товариство, відповідач) , місцезнаходження: 79034, м. Львів, вул.Угорська, 7-а, у якому просить суд:

- визнати протиправною і скасувати постанову від 13.11.2024 № 6-м, якою Товариство з обмеженою відповідальністю "ОФІСНИЙ ЦЕНТР "Т-77" визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого пунктом 2 частини другої статті 2 Закону України "Про відповідальність у сфері містобудівної діяльності" та накладено штраф у розмірі 109008,00грн;

- визнати протиправним і скасувати припис про зупинення підготовчих та будівельних робіт від 29.10.2024, яким вимагається від Товариства з обмеженою відповідальністю "ОФІСНИЙ ЦЕНТР "Т-77" зупинити виконання будівельних робіт на об'єкті за адресою: м.Львів, вул. Шевченка, 327-Е, до моменту усунення виявлених порушень;

- визнати протиправним і скасувати припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 29.10.2024, яким вимагається від Товариства з обмеженою відповідальністю "ОФІСНИЙ ЦЕНТР "Т-77" протягом двох місяців з дня отримання припису усунути порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, зазначені у приписі.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що відповідач під час проведення перевірки допустив процедурні порушення, які полягають у тому, що відсутнє звернення фізичної чи юридичної особи щодо проведення позапланової перевірки позивача, висновок комісії з розгляду звернень фізичних та юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності та рішення Міністерства розвитку громад та територій України про здійснення позапланових заходів архітектурно-будівельного контролю щодо позивача; відсутнє направлення на проведення позапланового заходу щодо позивача. Позивач також посилається на те, що позивач не є суб`єктом містобудування і не є (-не був) замовником будівництва об'єкта за адресою: м. Львів, вул.Шевченка, 327-Е, оскільки приміщення не належить йому на праві власності, а частина приміщення на момент перевірки перебувало у користуванні третьої особи. Також позивач вважає, що відповідач всупереч частини другої статті 61 Конституції України та принципу індивідуальності покарання притягнув до відповідальності як власника приміщення (ПП «ЛЕО БУД»), так і орендарів у користуванні яких і перебуває приміщення (ТОВ «ВТП «Бодекс» та ТОВ «Офісний центр «Т-77») за аналогічне правопорушення. Крім цього вважає, що у матеріалах справи відсутні докази, які підтверджують, що саме позивач здійснює реконструкцію нежитлової будівлі літ. « 3-2» за адресою м. Львів, вул. Шевченка, 327-Е. Щодо приписів, то такі, на думку позивача, за формою та змістом не відповідають вимогам закону та дійсним обставинам справи. Так, припис про зупинення підготовчих та будівельних робіт, яким вимагалося від позивача зупинити виконання будівельних робіт на об'єкті за адресою м. Львів, вул. Шевченка, 327-Е, виданий безпідставно, оскільки жодні будівельні роботи не проводились. Неможливо зупинити процес, який не відбувається. Щодо припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, яким вимагалося протягом двох місяців з дня отримання припису усунути порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, зазначених у приписі, то позивач вважає, що зобов'язальна частина оскаржуваного припису містить тільки загальну вимогу про усунення порушень законодавства, що у спірному випадку є суттєвим недоліком цього припису. А враховуючи те, що ідентичний припис видано стосовно трьох юридичних осіб одночасно, то такий суперечить вимогам правової визначеності та робить неможливим його реальне виконання одразу трьома суб'єктами господарювання.

17.12.2025 відповідач подав до суду відзив на позовну заяву, у якому просить суд відмовити у позові повністю. Відзив обґрунтований тим, що на одному об'єкті будівництва, який є предметом державного архітектурно-будівельного контролю, приписи про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил, про зупинення підготовчих та будівельних робіт, а також складання протоколів про вчинення правопорушень та накладення штрафів можуть стосуватися кількох суб'єктів містобудування. З системного аналізу законодавчих норм у сфері містобудування, зокрема Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та Порядку № 553 не передбачено обов`язку органу державного архітектурно-будівельного контролю щодо попереднього повідомлення суб`єкта містобудування про намір проведення позапланового заходу. При цьому присутність під час позапланової перевірки є правом, а не обов`язком суб`єкта містобудування. Відповідач зазначає, що ним отримана скарга ТОВ «Захід-ХАБ», зареєстрована у СЕД Львівської міської ради від 02.08.2024 № 2-16456-С-0006 про порушення вимог містобудівного законодавства суб'єктами містобудування за адресою: м.Львів, вул.Шевченка, 327. У скарзі зазначено, що за наявною у заявника інформацією за відповідною адресою здійснюється самочинна реконструкція нежитлової будівлі літ. « 3-2» загальною площею 259.8 кв.м., яка належить на праві приватної власності ПП «ЛЕО БУД». Також заявник описав яким чином такі самочинні роботи порушують його права. Наявність такої скарги є достатньою для ініціювання процедури перевірки. Наказом Міністерства розвитку громад та територій України від 11.10.2024 за № 1104 «Про погодження здійснення позапланового заходу державного архітектурно-будівельного контролю» Інспекції наказано забезпечити в установленому порядку здійснення позапланового заходу державного архітектурно-будівельного контролю за дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил на об'єкті будівництва за адресою: м.Львів, вул.Шевченка, 327-Е у м. Львові.

Також відповідач зазначає, що користувачем відповідної частини приміщення з 01.07.2024 є саме позивач. Вказані відомості відповідач дізнався лише 25 жовтня 2024 року в ході та в межах здійснення спірної позапланової перевірки. Направлення для проведення позапланової перевірки видано 16.10.2024 та в графі «Найменування юридичної особи» вказано лише ПП «Лео Буд», оскільки таке є власником приміщень, на яких ведуть самочинні будівельні роботи. Будь-які інші/додаткові відомості стосовно орендарів в Інспекції були відсутні та оскільки внесення змін/виправлень/доповнень до виданого наказу для проведення позапланового заходу не передбачено, та враховуючи те, що на об'єкті ведуться самочинні будівельні роботи, відтак, встановити усіх суб'єктів містобудування на об'єктах самочинного будівництва на момент видачі Інспекцією направлення не вбачалось за можливе.

Крім цього відповідач зазначає, що ним не порушено принципу індивідуальності відповідальності, адже, позивача притягнуто до відповідальності за здійснення будівельних робіт на об'єкті, яке перебуває у його користуванні та, які описані в акті позапланової перевірки та складеному стосовно нього протоколі про правопорушення у сфері містобудівної діяльності № 3, які стали підставою для прийняття оскаржуваної постанови.

Щодо правомірності приписів зазначає, що у разі, якщо підготовчі та будівельні роботи, які не відповідають вимогам законодавства, будівельним нормам, стандартам і правилам, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без набуття права на їх виконання, то такі підлягають зупиненню до усунення порушень законодавства у сфері містобудівної діяльності.

03.01.2025 позивач подав до суду відповідь на відзив на позовну заяву, у якій аргументи відповідача, викладені у відзиві на позовну заяву, вважає безпідставними. Відповідь на відзив обґрунтована тим, що суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється перевірка, має право бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю та за його наслідками отримувати акт перевірки, припис, надавати письмові пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки. 17.10.2024 відповідач перебував на об'єкті за адресою: м. Львів, вул. Шевченка, 327-Е попередньо не повідомивши про це позивача та не пред'явивши службового посвідчення та копій направлення для проведення позапланової перевірки. Позивач вважає, що акт перевірки, складений за відсутності суб`єкта містобудування чи його уповноваженого представника, не може бути підставою для складання протоколу, припису та постанови про накладення штрафу на нього, що є порушенням прав суб`єкта містобудування бути присутнім під час проведення перевірки, подавати заперечення на акт перевірки та надавати пояснення з приводу нібито встановлених порушень. Порушення процедури проведення перевірки є достатньої підставою для скасування її результатів.

Позивач вважає, що жодної з підстав, визначеної постановою Кабінету міністрів України від 13.03.2022 №303 «Про припинення заходів державного нагляду (контролю) і державного ринкового нагляду в умовах воєнного стану» не існувало під час прийняття рішення про призначення позапланової перевірки.

Позивач посилається також на те, що з дати початку позапланових перевірки до дати її закінчення належними засобами фіксації не доведено, що будь-які роботи ведуться (фото, відео тощо, які здійсненні посадовими особами відповідача в період з 16.10.2024 по 29.10.2024 і саме тими, що здійснюють перевірку згідно до направлення, на технічні засоби контролю, що перебувають на обліку у відповідача); обмір приміщення не здійснювався взагалі; не досліджено частину нежитлового приміщення, яке орендує позивач. Відповідач не встановив, які саме приміщення орендує позивач і притягнув його до відповідальності за, нібито, виявлені порушення у всій будівлі.

Відповідач, на думку позивача, не встановив обставини, які він був зобов'язаний встановити для правильного вирішення справи; не визначив конкретну юридичну особу, яка вчинила правопорушення, і всупереч частини другої статті 61 Конституції України та принципу індивідуальності покарання незаконно притягнув до відповідальності позивача виключно на підставі того, що він є користувачем (орендарем) частини приміщення, а у своєму відзиві у цій частині лише зазначив, що це не стосується предмету спору, що очевидно не відповідає дійсності.

Відповідач також не підтвердив заміну позивачем стін, фундаменту та не надав оцінку доводам позивача щодо звіту про вік фундаменту нежитлової будівлі за адресою м. Львів, вул. Тараса Шевченка, 327-Е (вік від 52 до 55 років).

31.01.2025 до суду надійшли пояснення третьої особи на позовну заяву, у яких просить суд відмовити у позові повністю. Пояснення третьої особи обґрунтовані тим, що аргументи позивача щодо невиконання будь-яких будівельних робіт на об'єкті не відповідають дійсності. Так, відповідно до відкритих даних Google Maps та співставленням їх з технічним паспортом на спірний об`єкт, спірна добудова на земельній ділянці Львівської міської ради на момент її реєстрації за ПП «Лео Буд» за договором поділу у 2022 році відсутня, що свідчить про те, що площа спірного нерухомого об`єкту самочинно збільшена за рахунок самочинної добудови до вже існуючої будівлі. Станом на 27.03.2020, на 28.10.2022, на 10.09.2023 (дата зйомки місцевості, що відображена на сторінці Google Maps) на земельній ділянці відсутні об'єкти, що зазначені у технічних паспортах, що у свою чергу спростовують наявність будівлі г-подібної конфігурації. Також зазначає, що світлини, надані ТзОВ «Захід Хаб», свідчать про відсутність будь-яких стін приміщень будівлі І, ІІ та III. Однак за висновками експерта, наданого позивачем, з моменту виготовлення технічного паспорту 2004 року на будівлю, заміни несучих конструкцій фундаментів не було проведено, повної заміни конструкцій стін не було проведено. Отже висновок експерта не узгоджується з іншими матеріалами справи та фактичними обставинами справи.

Третя особа вважає, що очевидним є те, що реконструкція/самочинне будівництво, яке здійснюється ПП «Лео Буд» спільно з орендарями у 2024 році та яким власник намагається відтворити будівлю за техпаспортом від 2004 року, техпаспорту не відповідає за параметрами довжини та ширини, та є візуально більшим.

На думку ТОВ «Захід Хаб», надані беззаперечні докази (фотосвітлини та скріншоти з Google earth), яким був об`єкт до реконструкції у липні 2024 року та на час реєстрації такої у 2022 році за ПП «Лео Буд». Будівля площі 259,8 кв.м чи частина будівлі ніколи не знаходилась на земельній ділянці кадастровий номер :12:005:0201, що підтверджується планом земельної ділянки та схемою генплану розміщення складських будівель і металобаз М 1:250, що є додатками до звернення про надання дозволу на розробку проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки Товариству, яку винесено на розгляд порядку денного пленарного засідання Львівської міської ради 08.02.2024. Земельна ділянка з кадастровим номером :12:005:0201 сформована 01.08.2024, про що свідчить кадастровий план земельної ділянки та повний витяг з Державного земельного кадастру про земельну ділянку НВ-024, дата формування 01.08.2024.

Наполягає на тому, що саме розбіжність в інформації про нерухоме майно у наданих документах та реальним станом нерухомого майна, а також начебто укладення договорів оренди дає можливість суб'єктам містобудування маніпулювати фактичними обставинами справи, створюючи хибне уявлення про порушення відповідачем його права.

Посилається також на правові позиції Верховного Суду, згідно з якими за відсутності дозвільного документа будівництво об'єкта вважається таким, що здійснено самочинно, що є самостійною підставою для проведення перевірки. У такому разі перевірці підлягає відповідний об'єкт самочинного будівництва з метою підтвердження факту самочинності будівництва та виявлення особи, яка таке будівництво здійснила.

10.02.2025 до суду надійшли додаткові пояснення відповідача, у яких зазначає, що поданий позивачем висновок експерта № 24/12/24(1) за результатами проведення комплексної судової будівельно-технічної та земельно-технічної експертизи за заявою Косенка Івана Володимировича директора ПП «Лео Буд» не відповідає фактичним обставинам справи, жодним чином не спростовує виявлені Інспекцією порушення, а додатково підтверджує факт проведення на вказаному об'єкті будівельних робіт після виданих приписів про зупинення виконання таких та попри голослівні твердження представника позивача про відсутність жодних будівельних робіт, свідчить виключно про наведення недостовірних даних з метою уникнення відповідальності.

24.02.2025 до суду надійшли додаткові пояснення позивача щодо пояснень третьої особи, у яких зазначає, що світлини з Google Earth не можуть підтверджувати вказану обставину, оскільки зйомку проведено згори і не можливо встановити об'єм вказаної будівлі, а лише контури її плоскої форми; приміщення ІІІ (у Техапаспорті 2024 року приміщення ІІІ помилково зазначено як ІІ), площею 28,2 кв. м. існує як фактично, так і документально. Контури орендованих позивачем приміщень зображено у додатку № 1 до договору оренди нерухомості.

17.03.2025 до суду надійшли додаткові пояснення позивача, у яких зазначає, що обставина щодо наявності дверних отворів станом на день проведення перевірки є недоведеною. Відповідач, на думку позивача надає фото невідомого походження, які не долучав до відзиву на позовну заяву, з яких не можна з'ясувати приміщення, яке на них зображення. Крім цього, не погоджується з твердженнями відповідача в частині того, що неможливість встановлення періоду, коли здійснено заміну покрівлі, не звільняє позивача від відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності. Позивач є орендарем приміщення в спірному нерухомому майні з 01.07.2024, відтак, будь-які ремонтні роботи, які були вчинені до цього часу його не стосуються.

04.08.2025 до суду надійшли додаткові пояснення відповідача, у яких зазначає, що безпідставними є аргументи представника позивача про те, що акт обстеження земельної ділянки за адресою: м. Львів, вул.Шевченка, 327-е, складений Управлінням державного контролю за використанням та охороною земель Львівської міської ради 14 серпня 2024 року, начебто не може братись судом до уваги при ухваленні рішення у справі. Основним аргументом позивача є те, що вказаний акт, нібито, не входить до складу матеріалів оскаржуваної перевірки та не був наданий ТОВ «Офісний центр «Т-77» у відповідь на клопотання про надання всіх матеріалів перевірки, що стали підставою для винесення оскаржуваних рішень. Проте зазначене твердження є безпідставним та не відповідає дійсності. У підтвердження цього до пояснень долучено фотознімки екрану, на яких чітко зафіксовано зміст електронного листа, надісланого Інспекцією з електронної адреси на офіційну електронну адресу позивача (ідентичну тій, що зазначена у позовній заяві). Із вказаних знімків беззаперечно вбачається, що акт обстеження земельної ділянки був належним чином направлений позивачу. Таким чином, факт його надсилання документально підтверджено. Більше того, вказаний акт у сукупності з іншими матеріалами дійсно став підставою для винесення оскаржуваних у цій справі рішень. Такий долучений до відзиву на позовну заяву у встановлений процесуальний строк. Жодних заперечень щодо його отримання позивачем не висловлювалося ані в тексті позовної заяви, ані в ході підготовчого провадження у справі.

26.09.2025 до суду надійшли додаткові пояснення відповідача, у яких зазначає, що у відповідь на клопотання позивача про надіслання усіх матеріалів спірної перевірки, які стали підставою для винесення оскаржуваних документів (додаток № 36 позовної заяви та № 8 відзиву на позовну заяву), 08.11.2025 надіслано всі запитувані документи з офіційної електронної адреси на офіційну електронну адресу позивача (вказану самим позивачем у позовній заяві та клопотанні). У зв'язку з великим обсягом матеріалів, що перевищував технічні обмеження поштових сервісів, документи надані через Google Диск із відкритим доступом «усі, хто має посилання, мають доступ: входити не потрібно». Факт цього підтверджується відповідним скріншотом. Вже 13.11.2025 сам позивач направив на адресу Інспекції заперечення на протокол щодо ТОВ «Офісний центр "Т-77"» (додаток № 35 до позовної заяви). У зазначених запереченнях він прямо посилався на матеріали справи, у тому числі на фото- та відеофіксацію, які надані йому через Google Диск. Тобто позивач не лише отримав документи, а й активно використовував їх у своїй правовій позиції.

23.10.2025 до суду надійшли додаткові пояснення відповідача, у яких зазначає, що будівельні роботи здійснено шляхом втручання в несучі та огороджувальні конструкції нежитлової будівлі літ «З-2» по вул. Шевченка, 327-Е у м. Львові та відповідно кваліфікувались Інспекцією як реконструкція, оскільки як вбачається із матеріалів справи здійснено зміну геометричних розмірів (заміна покрівлі даху з втручанням в несучі та огороджувальні конструкції, вибиття дверних та віконних прорізів у місцях де передбачено глухі стіни) та покращення умов експлуатації об'єкта, підвищення його техніко-економічного рівня, що підпадає під визначення реконструкції передбаченої п. 3.21 ДБН А.2.2-3:2014 (із зміною № 1 та № 2) Склад та зміст проектної документації на будівництво. Тобто, з матеріалів фотофіксації чітко прослідковується, що станом і на момент проведення перевірки і до того, на спірному об'єкті ведуться активні будівельні роботи, наявні будівельні матеріали та техніка, проведено земляні роботи, а також помітно зміну обсягу робіт які виконані з серпня по жовтень 2024 року. Крім цього, відповідач виклав правову позицію щодо обставин у справі в узагальненому вигляді.

У судовому засіданні представник позивача позовні вимоги підтримав, просив суд позов задовольнити повністю.

У судовому засіданні представник відповідача проти позову заперечила, просила суд відмовити у позові повністю.

У судове засідання третя особа явку представника не забезпечила, подала заяву про розгляд справи без участі її представника.

ІІ. Рух справи

Ухвалою від 02.12.2024 суддя прийняв заяву до розгляду та відкрив провадження у справі.

17.12.2024 представник позивача подав клопотання про відкладення розгляду справи.

23.12.2024 представник позивача подав клопотання про продовження строку для подання відповіді на відзив.

Ухвалами від 24.12.2024 та 16.01.2025 суд відмовив у заяві представника позивача про вжиття заходів забезпечення позову.

17.01.2025 представник позивача подав клопотання про долучення додаткових доказів.

20.01.2025 представник позивача подав заперечення щодо залучення до участі у розгляді справи третю особу.

Ухвалою від 20.01.2025 суд залучив до участі у розгляді справи третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача Товариство з обмеженою відповідальністю "ЗАХІД ХАБ" (надалі за текстом - третя особа).

22.01.2025 представник третьої особи подав заяву про ознайомлення з матеріалами справи.

24.02.2025 представник третьої особи подав клопотання про відкладення розгляду справи.

25.02.2025 представник позивача подав клопотання про відкладення розгляду справи.

18.04.2025 представник відповідача подав клопотання про долучення додаткових доказів.

29.05.2025 представник відповідача подав клопотання про відкладення розгляду справи.

10.11.2025 представник відповідача подав клопотання про долучення додаткових доказів.

02.12.2025 представник позивача подав клопотання про долучення додаткових доказів.

19.01.2026 суд перейшов до стадії ухвалення судового рішення та відповідно до частини першої статті 227 КАС України призначив його проголошення на 28.01.2026.

Заходи забезпечення позову та доказів, у тому числі шляхом їх витребування, не вживались.

ІІІ. Фактичні обставини справи

02.08.2024 відповідач отримав скаргу третьої особи про порушення суб'єктом містобудування вимог містобудівного законодавства.

13.08.2024 відповідач провів комісійний розгляд вказаної скарги, за результатами якого складено Висновок № 2 комісії, створеної відповідно до наказів начальника Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю від 17.11.22 № 35, від 19.04.2024 № 7 та від 03.06.2024 № 10 з розгляду звернень фізичних та юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, яким встановлено, що зі слів заявника за адресою: м. Львів, вул. Шевченка, 327-Е знаходиться нежитлова будівля літ. «З-2» загальною площею 259,8 кв.м., яка належить на праві приватної власності ПП «Лео-Буд». За згаданою адресою, проводяться будівельні роботи із реконструкції нежитлової будівлі літ. «З-2» з прибудовою. Згідно з відомостями реєстру будівельної діяльності на об'єкт за адресою: м. Львів, вул. вул. Шевченка, 327-Е, дозвільні документи, які надають право виконання будівельних робіт відсутні.

Враховуючи викладене, голова комісія поставив на голосування питання щодо доцільності проведення позапланової перевірки на підставі звернення третьої особи щодо проведення будівельних робіт за адресою: м. Львів, вул. Шевченка, 327-Е. За результатами голосування, Комісія рекомендувала Інспекції державного архітектурно будівельного контролю проведення такої позапланової перевірки.

Відповідач скерував лист до Міністерства розвитку громад, територій та інфраструктури України щодо надання дозволу на проведення позапланової перевірки на об'єкті за адресою: м. Львів, вул.Шевченка, 327-Е на предмет дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Наказом Міністерства розвитку громад та територій України від 11.10.2024 за № 1104 «Про погодження здійснення позапланового заходу державного архітектурно-будівельного контролю» наказано, зокрема, Інспекції забезпечити у встановленому порядку здійснити здійснення позапланового заходу державного архітектурно-будівельного контролю за дотриманням вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил на об'єкті будівництва за адресою: м. Львів, вул. Шевченка, 327-Е у м. Львові.

На підставі вказаного наказу та відповідних підзаконних нормативно-правових актів відповідач прийняв наказ від 16.10.2024 за № 6-П про проведення позапланової перевірки об'єкта будівництва за адресою: м. Львів, вул. Шевченка, 327-Е, м. Львів. Предмет перевірки: дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. Крім цього, видано направлення для проведення позапланового заходу від 16.10.2024 за № 6-пп (надалі за текстом - направлення). Строк дії направлення з 16.10.2024 по 29.10.2024.

24.10.2024 на адресу відповідача від ПП «Лео буд» (власника приміщень) надійшов лист, у якому вказано, що приміщення (об'єкт будівництва) перебуває у володінні третіх осіб, зокрема, ТОВ «Офісний центр «Т-77» згідно з договором оренди об'єкта нерухомості №Ш327/2024 від 01.07.2024 (надалі за текстом - договір оренди).

З огляду на вказане Інспекція скерувала лист від 25.10.2024 за № 0006-вих-153053 на юридичну адресу позивача та копію направлення для проведення позапланової перевірки з метою повідомлення про здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю на об'єкті будівництва, яке знаходиться у позивача на праві користуванні згідно з договором оренди та міститься вимога про надання всієї наявної інформації, документів, пояснень тощо щодо здійснення самочинних будівельних робіт за вказаною адресою.

Враховуючи те, що позивач не надав пояснень, документів тощо, відповідач за результатами здійснених заходів державного архітектурно-будівельного контролю стосовно позивача склав:

- Акт позапланової перевірки за № 6 від 29.10.2024, у якому зафіксовано, що при виході за адресою: м. Львів, вул. Шевченка, 327-Е встановлено, що ПП «Лео Буд», ТзОВ ВТП «Бодекс» та ТОВ «Офісний центр «Т-77» здійснюється реконструкція нежитлової будівлі літ. «З-2» яка полягає в перебудові існуючого об'єкта, зокрема: в частині приміщень №I-III (згідно з технічним паспортом від 30.04.2024 № ТІ01:7643- 2335-2916-9830) проведено повну заміну несучих та огороджувальних конструкцій, а саме: фундаменту, стін та покрівлі, в частині приміщень № IV-VII і №1-4 (згідно з технічним паспортом від 30.04.2024 №ТІ01:7643-2335-2916-9830), проведено відновлення стін та влаштування покрівлі.

Згаданий реконструйований об'єкт не відповідає даним технічного паспорту від 30.04.2024 №ТІ01:7643-2335-2916-9830 в частині влаштування віконних та дверних отворів. Будівельні роботи не завершено. В реєстрі будівельної діяльності, дозвільні документи, які надають право на виконання будівельних робіт за вказаною адресою відсутні. Клас наслідків (відповідальності) об'єкта- СС1;

- протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності № 3 від 29.10.2024;

- припис про зупинення підготовчих та будівельних робіт від 29.10.2024;

- припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 29.10.2024.

Представник позивача не з'явився в останній день перевірки для отримання та підписання зазначених документів, тому відповідач скерував рекомендованим листом на юридичну адресу позивача (супровідний лист від 30.10.2024 за № 0006-вих-155628). Після отримання документів, складених за результатами здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю, позивач надіслав відповідачу заперечення від 13.11.2024.

За результатами розгляду заперечень та доводів, викладених у запереченнях позивача, під час розгляду справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, відповідач дійшов висновку, що в таких не наведено фактів, які спростовували б виявлені під час перевірки порушення.

У зв'язку з цим, 13.11.2024 відповідач за наслідками розгляду матеріалів справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, які складені щодо позивача, прийняв постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності за №6- м та склав відповідні приписи.

Вважаючи згадані рішення відповідача протиправними, позивач звернувся до суду з відповідним позовом.

IV. Позиція суду

Вирішуючи спір по суті, суд керувався такими мотивами.

Відповідач є виконавчим органом Львівської міської ради, який діє на правах самостійного управління, який створений та діє на підставі ухвали Львівської міської ради від 04.02.2021 № 32 "Про затвердження структури виконавчих органів Львівської міської ради, загальної чисельності апарату ради та її виконавчих органів", Законів України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо децентралізації повноважень у сфері архітектурно-будівельного контролю та удосконалення містобудівного законодавства", "Про регулювання містобудівної діяльності", "Про місцеве самоврядування в Україні". Інспекція у своїй діяльності керується Конституцією України та законами України, актами Президента України, Кабінету Міністрів України, ухвалами міської ради, рішеннями виконавчого комітету, розпорядженнями Львівського міського голови, наказами Міністерства розвитку громад та територій України та іншими нормами законодавства України.

Основними завданнями відповідача є здійснення відповідно до закону державного архітектурно-будівельного контролю, виконання дозвільних та реєстраційних функцій у сфері містобудівної діяльності.

Частини перша, третя статті 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" визначають, що державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю відповідно до Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності". Державний архітектурно-будівельний контроль замовників будівництва, які є фізичними особами, здійснюється відповідно до Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" з урахуванням особливостей правового статусу таких осіб.

Порядок здійснення архітектурно-будівельного контролю визначається Кабінетом Міністрів України. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об'єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю. Підставами для проведення позапланової перевірки є, зокрема, звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право: 1) безперешкодного доступу до місць будівництва об'єктів та до об'єктів, що підлягають обов'язковому обстеженню; 2) складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; 3) у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов'язкові для виконання приписи щодо: а) усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил; б) зупинення підготовчих та будівельних робіт у випадках, визначених цим Законом; 4) проводити перевірку відповідності виконання підготовчих та будівельних робіт вимогам будівельних норм і правил, затвердженим проектним вимогам, рішенням, технічним умовам, своєчасності та якості проведення передбачених нормативно-технічною і проектною документацією зйомки, замірів, випробувань, а також ведення журналів робіт, наявності у передбачених законодавством випадках паспортів, актів та протоколів випробувань, сертифікатів та іншої документації; 5) проводити перевірку відповідності будівельних матеріалів, виробів і конструкцій, що використовуються під час будівництва об'єктів, вимогам норм і правил згідно із законодавством; 6) залучати до проведення перевірок представників центральних і місцевих органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, експертних та громадських організацій (за погодженням з їх керівниками), фахівців галузевих науково-дослідних та науково-технічних організацій; 7) одержувати в установленому законодавством порядку від органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, фізичних осіб інформацію та документи, необхідні для здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

На одному об'єкті будівництва, який є предметом державного архітектурно-будівельного контролю, приписи про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил, про зупинення підготовчих та будівельних робіт, а також складання протоколів про вчинення правопорушень та накладення штрафів можуть стосуватися кількох суб'єктів містобудування.

Згідно з пунктом 7-1 Порядку здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 553 (надалі за текстом - Порядок № 553), з метою розгляду отриманих звернень фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності (далі - звернення) при органі державного архітектурно-будівельного контролю утворюється комісія щодо розгляду звернень у сфері містобудівної діяльності (надалі за текстом - комісія).

Комісія здійснює колегіальний розгляд звернень фізичних чи юридичних осіб. Комісія розглядає звернення протягом десяти робочих днів з дати їх надходження. Орган державного архітектурно-будівельного контролю не пізніше ніж за чотири дні до дня розгляду заяви повідомляє заявнику та замовнику про час і місце засідання Комісії шляхом розміщення оголошення на офіційному веб-сайті зазначеного органу та додатково телефонограмою (якщо номер телефону зазначено у зверненні) або з використанням електронної пошти (якщо адресу електронної пошти зазначено у зверненні, доданих до нього документах).

Розгляд звернень здійснюється за участю заявника та замовника або їх представників.

Заявник, замовник та/або їх представники мають право надавати пояснення та подавати додаткові матеріали з питань, зазначених у зверненні, з обов'язковим відображенням відповідної інформації у протоколі. У разі неявки замовника або його представника після належного їх повідомлення у спосіб, визначений абзацом шостим цього пункту, заява розглядається без його участі.

У разі неявки заявника розгляд заяви переноситься на іншу дату, про що замовник і заявник повідомляються у спосіб, визначений абзацом шостим цього пункту. У разі повторної неявки заява залишається без розгляду. За результатами розгляду звернення комісія шляхом голосування приймає рішення, що оформлюється відповідним висновком.

Рішення вважається прийнятим, якщо за нього проголосувало не менше половини персонального складу комісії. У разі рівного розподілу голосів голос голови комісії є вирішальним. Висновок комісії повинен обов'язково містити: дату та місце проведення засідання комісії; склад комісії, що здійснювала розгляд звернення, та результати голосування ("за", "проти" чи "утримався"); реквізити та суть звернення; рекомендацію органу державного архітектурно-будівельного контролю щодо обґрунтованості або необґрунтованості позапланової перевірки, а також необхідності її проведення на підставі звернення.

З урахуванням рекомендацій, наведених у висновку комісії, видається наказ за підписом керівника або уповноваженого заступника керівника органу державного архітектурно-будівельного контролю про проведення позапланової перевірки.

За визначенням понять, що містяться у пункті 4 частини першої статті 1 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», фізична чи юридична особа, яка має у власності чи користуванні одну чи декілька земельних ділянок або у власності чи управлінні будівлю/споруду і має намір щодо виконання підготовчих та/або будівельних робіт. У разі виконання підготовчих/будівельних робіт щодо багатоквартирного будинку замовником будівництва може бути об'єднання співвласників багатоквартирного будинку або управитель багатоквартирного будинку чи житлово-будівельний (житловий) кооператив, який здійснюватиме утримання такого будинку на підставі рішення (договору) співвласників багатоквартирного будинку.

Відповідно до частини п'ятої статті 26 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» проектування та будівництво об'єктів здійснюється власниками або користувачами земельних ділянок у такому порядку: 1) отримання замовником або проектувальником вихідних даних; 2) розроблення проектної документації та проведення у випадках, передбачених статтею 31 цього Закону, її експертизи; 3) затвердження проектної документації; 3-1) отримання права на виконання підготовчих та будівельних робіт у випадках, визначених цим Законом; 4) виконання підготовчих та будівельних робіт; 4-1) державна реєстрація спеціального майнового права на об'єкт незавершеного будівництва та майбутній об'єкт нерухомості у випадках, визначених законом; 4-2) проведення контрольного геодезичного знімання закінчених будівництвом об'єктів (крім об'єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об'єктів з незначними наслідками (СС1)) та здійснення їх технічної інвентаризації (крім об'єктів, перелік яких визначається центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері будівництва, архітектури, містобудування); 5) прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів; 6) державна реєстрація права власності на закінчений будівництвом та прийнятий в експлуатацію у випадках, визначених цим Законом, об'єкт (його складову).

Частини перша, друга статті 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» визначають, що право на виконання будівельних робіт на об'єктах, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об'єктів з незначними наслідками (СС1), надається замовнику та генеральному підряднику чи підряднику (у разі якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників) після подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт. Виконувати будівельні роботи без подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт забороняється.

Відповідно до Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» постановою Кабінету Міністрів України від 06.04.1995 №244 затверджено Порядок накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, який під час розгляду цієї справи у касаційному порядку застосовується в редакції, чинній станом на час виникнення спірних правовідносин.

За правилами абзаців першого, третього, четвертого та шостого пункту 3 Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності штрафи накладаються на суб`єктів містобудування - юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців (надалі за текстом - суб`єкти містобудування) за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

У разі відмови суб`єкта містобудування в отриманні документів (протокол, постанова та документи, які підтверджують факт правопорушення), які є підставою для притягнення його до відповідальності, документи надсилаються суб`єкту містобудування рекомендованим листом з повідомленням або через електронний кабінет. Належним підтвердженням факту надіслання документів рекомендованим листом з повідомленням є розрахунковий документ відділення поштового зв`язку щодо оплати послуг з доставки рекомендованої поштової кореспонденції. Надіслання рекомендованим листом з повідомленням документів, які є підставою для притягнення до відповідальності, за адресою місцезнаходження (місця проживання) суб`єкта містобудування, що зазначена в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, вважається належним врученням зазначених документів незалежно від факту їх отримання суб`єктом містобудування.

Пункт 10 Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності визначає, що уповноважена посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю складає протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності у двох примірниках, один з яких надається під підпис суб`єкту містобудування, що притягається до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, не пізніше трьох робочих днів з дня складення акта перевірки такого суб`єкта містобудування.

Протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності підписується особою, яка його склала, суб`єктом містобудування, який притягається до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, а також свідками (у разі наявності).

У разі відмови суб`єкта містобудування, який притягається до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, від підписання протоколу або ознайомлення з ним уповноважена посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю, що складає протокол, робить про це відповідну відмітку в ньому.

Суб`єкт містобудування, який притягається до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, має право подати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу, які є його невід`ємною частиною, а також викласти мотиви своєї відмови від його підписання (пункт 13 Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності).

Згідно з пунктом 17 згаданого Порядку справа може розглядатися за участю суб`єкта містобудування, який притягається до відповідальності, або його уповноваженого представника, експертів, інших осіб. Відомості про час і місце розгляду справи повідомляються суб`єкту містобудування, який притягається до відповідальності, та іншим особам, які беруть участь у розгляді справи, не пізніше як за три доби до дня розгляду справи. Неприбуття суб`єкта містобудування у визначений час і місце не перешкоджає розгляду справи.

Пункт 22 Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності визначає, що за результатами розгляду справи посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд справ, приймає одну з таких постанов: 1) постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності; 2) постанову про закриття справи щодо накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Щодо аргументів позивача про відсутність підстав для призначення та проведення перевірки, суд зазначає таке.

Як вже встановив суд, відповідач отримав скаргу ТОВ «Захід-ХАБ», яка зареєстрована у СЕД Львівської міської ради від 02.08.2024 № 2-16456-С-0006 про порушення вимог містобудівного законодавства суб'єктами містобудування за адресою: м. Львів, вул.Шевченка, 327.

У згаданій скарзі зазначалось, що за наявною у заявника інформацією за адресою здійснюється самочинна реконструкція нежитлової будівлі літ. « 3-2» загальною площею 259.8 кв.м., яка належить на праві приватної власності ПП «ЛЕО БУД». Також заявником описано яким чином такі самочинні роботи порушують їх права.

Відповідно до пункту 71 Порядку № 553 заявник, замовник та/або їх представники мають право надавати пояснення та подавати додаткові матеріали з питань, зазначених у зверненні, з обов'язковим відображенням відповідної інформації у протоколі. За результатами розгляду звернення комісія шляхом голосування приймає рішення, що оформлюється відповідним висновком. Рішення вважається прийнятим, якщо за нього проголосувало не менше половини персонального складу комісії. У разі рівного розподілу голосів голос голови комісії є вирішальним. Висновок комісії повинен обов'язково містити: дату та місце проведення засідання комісії; склад комісії, що здійснювала розгляд звернення, та результати голосування ("за", "проти" чи "утримався"); реквізити та суть звернення; рекомендацію органу державного архітектурно-будівельного контролю щодо обґрунтованості або необґрунтованості позапланової перевірки, а також необхідності її проведення на підставі звернення.

З урахуванням рекомендацій, наведених у висновку комісії, видається наказ за підписом керівника або уповноваженого заступника керівника органу державного архітектурно-будівельного контролю про проведення позапланової перевірки.

Враховуючи викладене 13.08.2024 комісія відповідача з розгляду звернень фізичних та юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності відповідно до Порядку № 553 провела засідання. Під час засідання комісії, уповноваженим представником заявника повідомлено додатково до поданої скарги, що самочинна реконструкція здійснюється саме за адресою: м. Львів, вул. Шевченка, 327-Е. Згідно з відомостями з Реєстру будівельної діяльності за адресою: м. Львів, вул. Шевченка, 327-Е дозвільні документи, які надають право виконання будівельних робіт відсутні.

У зв'язку з цим голова комісії поставив на голосування питання щодо доцільності проведення позапланової перевірки на підставі звернення ТзОВ «Захід-Хаб», що зареєстроване в СЕД Львівської міської ради від 02.08.2024 № 2-16456-С-0006 щодо проведення будівельних робіт за адресою: м.Львів, вул. Шевченка, 327-Е.

Враховуючи те, що весь склад комісії одноголосно проголосував «за», рекомендовано відповідачу провести позапланову перевірку на підставі звернення ТзОВ «ЗахідХаб», що зареєстроване в СЕД Львівської міської ради від 02.08.2024 № 2-16456- С-0006 щодо проведення будівельних робіт за адресою: м. Львів, вул. Шевченка, 327- Е.

З таких підстав суд вважає аргументи позивача про порушення відповідачем пункту 7 Порядку №553 безпідставними та необґрунтованими, оскільки підставою для проведення позапланової перевірки слугувало звернення третьої особи про порушення суб'єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, яка відповідала необхідним вимогам; за результатами розгляду звернення комісія рекомендувала органу державного архітектурно-будівельного контролю проведення позапланової перевірки на підставі звернення ТзОВ «Захід-Хаб», що зареєстроване в СЕД Львівської міської ради від 02.08.2024 № 2-16456-С-0006 щодо проведення будівельних робіт за адресою: м. Львів, вул.Шевченка, 327-Е.

Отже, із змісту згаданих норм вбачається, що комісія рекомендує Інспекції проведення чи не проведення позапланового заходу на об'єкті будівництва, а не суб'єкта містобудування, що повністю узгоджується із абзацом 17 Порядку № 553.

В подальшому, відповідно до пункту 3 Постанови Кабінету Міністрів України від 13.03.2024 за № 303 «Про припинення заходів державного нагляду (контролю) і державного ринкового нагляду в умовах воєнного стану» відповідач отримав наказ Міністерства розвитку громад та територій України від 11.10.2024 № 1104 «Про погодження здійснення позапланового заходу державного архітектурно-будівельного контролю», згідно з яким, зокрема, Інспекції наказано забезпечити у встановленому порядку здійснити здійснення позапланового заходу державного архітектурно-будівельного контролю за дотриманням вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил на об'єкті будівництва за адресою: м. Львів, вул. Шевченка, 327-Е у м. Львові.

На підставі згаданого наказу Міністерства відповідач прийняв наказ від 16.10.2024 за № 6-П, яким наказано, зокрема, провести позапланову перевірку об'єкта будівництва за адресою: м. Львів, вул. Шевченка, 327-Е. Предмет перевірки: дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Суд відхиляє посилання позивача на порушення відповідачем абзацу 10 пункту 7 Порядку №553, оскільки такий регламентує заборону органу державного архітектурно-будівельного контролю досліджувати інші питання, ніж ті, які були підставою для призначення позапланової перевірки.

Суд немає підстав вважати, що відповідач діяв не у спосіб та не у межах предмету спірної позапланової перевірки, оскільки як в наказі Міністерства, так і в наказі відповідача предметом перевірки визначено: дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Суд акцентує увагу на тому, що позапланова перевірка, ініційована органом державного архітектурно - будівельного контролю, проводиться відносно об`єкта такого будівництва, а не щодо конкретного суб`єкта містобудування, встановлення (виявлення) якого й належить здійснити під час проведення такого заходу контролю.

З таких підстав суд вважає, що аргументи позивача у цій частині є безпідставними та необґрунтованими.

Позивач посилається на те, що 17.10.2024 відповідач вже розпочав позапланову перевірку на об'єкті за адресою: м. Львів, вул. Шевченка, 327-Е, попередньо не повідомивши про це позивача та не пред'явив службового посвідчення та копію направлення для проведення позапланової перевірки.

Суд у цьому контексті зазначає, що з системного аналізу законодавчих норм у сфері містобудування, зокрема Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та Порядку №553 вбачається, що обов'язок органу державного архітектурно-будівельного контролю здійснювати попереднє повідомлення суб`єкта містобудування про намір проведення позапланового заходу відсутній, у зв'язку з чим відповідач не допустив відповідного порушення.

Позивач посилається також на те, що під час проведення перевірки було відсутнє направлення на проведення такого заходу.

Суд встановив, що 25.10.2024 відповідач отримав пояснення від ПП «Лео Буд» (власника приміщень, на яких проводяться самочинні роботи), у яких зазначено про те, що право володіння вказаними приміщеннями в цілому передано третім особам, зокрема і позивачу; долучено договір оренди об'єкта нерухомості № Ш327/2024 від 01.07.2024; ПП «Лео Буд» не є замовником будівельних робіт, які зафіксовані відповідачем під час проведення спірної перевірки.

Згідно з абзацом 1 підпункту 8 пункту 11 Порядку № 553 посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час проведення перевірки мають право, одержувати в установленому законодавством порядку від органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, фізичних осіб інформацію та документи, необхідні для здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Згідно з долученим ПП «Лео Буд» договору оренди об'єкта нерухомості за №Ш327/2024 орендодавець ПП «Лео Буд» та орендар «ТОВ «Офісний центр «Т-77» уклали договір, за яким орендодавець зобов'язується передати у зворотне, строкове, платне володіння та користування нерухоме майно - частину нежитлового приміщення бідівлі літ. «З-2» загальною площею 259.8 кв.м., розташоване за адресою: м. Львів, вул. Шевченка, 327-Е. Об'єктом оренди є приміщення № ІІІ загальною площею, 28.2 кв.м., приміщення № ІV загальною площею 14.6 кв.м., приміщення № V загальною площею 14.8 кв.м., приміщення № VI загальною площею 15.7 кв.м., приміщення № VIІ загальною площею 15.9 кв.м., що знаходяться на першому поверсі згідно технічного паспорту на приміщення будівлі літ. «З-2».

З таких підстав суд має достатні підстави вважати, що користувачем частини приміщення (згідно з вказаним описом) з 01.07.2024 є саме позивач.

Про такі обставини відповідач дізнався лише 25.10.2024 під час проведення позапланової перевірки.

Як вже встановив суд, направлення для проведення позапланової перевірки видано 16.10.2024 та в графі «Найменування юридичної особи» у зв'язку з цим зазначено лише ПП «Лео Буд», оскільки таке є власником приміщень, на яких проводяться самочинні будівельні роботи.

Суд, у зв'язку з цим погоджується з доводами відповідача про те, що будь-які інші/додаткові відомості стосовно орендарів у нього були відсутні. При цьому враховуючи те, що внесення змін/виправлень/доповнень до виданого наказу для проведення позапланового заходу не передбачено, а також те, що на об'єкті ведуться самочинні будівельні роботи, встановити усіх суб'єктів містобудування на об'єктах самочинного будівництва на момент видачі Інспекцією направлення не було можливим.

Суд відповідно до частини п'ятої статті 242 КАС України враховує висновки Верховного Суду щодо застосування норм права у подібних правовідносинах, викладені у постановах від 16.03.2023 у справі №400/4409/21, від 12.12.2023 у справі № 380/11292/21, у яких зазначено, що наказ на проведення перевірки і направлення не містили повного переліку суб`єктів містобудування, через те, що перевірялося самочинне будівництво, тобто будівництво без жодних дозвільних документів. Отже, у таких виняткових випадках орган держархбудконтролю може встановити суб`єктів містобудування саме під час перевірки. В цьому й полягає суть проведення перевірки на об`єктах самочинного будівництва: встановити хто забудовник, чи є у цих забудовників документи, які б підтвердили законність такого будівництва.

З таких підстав суд вважає, що аргументи позивача у цій частині є безпідставними та необґрунтованими.

Щодо аргументів позивача про те, що він не є суб'єктом містобудування і не є (не був) замовником будівництва об'єкта за адресою: м. Львів, вул. Шевченка, 327-Е, суд такі відхиляє, виходячи з такого.

Системний аналіз положень законодавства у сфері містобудування дає підстави вважати, що замовником будівництва є особа, яка має легітимний намір щодо здійснення нового будівництва (реконструкції, капітального ремонту існуючого об`єкта) на належній їй земельній ділянці (щодо належного їй об`єкта) та виразила такий намір шляхом подання відповідної заяви, та у визначеному Законом порядку отримала дозвільний документ. За відсутності дозвільного документа будівництво об`єкта вважається таким, що здійснено самочинно.

У такому разі перевірці підлягає відповідний об`єкт самочинного будівництва з метою підтвердження факту самочинності будівництва та виявлення особи, яка таке будівництво здійснила.

За відсутності дозвільного документа будівництво об`єкта вважається таким, що здійснено самочинно. У такому разі перевірці підлягає відповідний об`єкт самочинного будівництва з метою підтвердження факту самочинності будівництва та виявлення особи, яка таке будівництво здійснила.

Суд у вимірі спірних правовідносин враховує висновок Верховного Суду щодо застосування норм права у подібних правовідносинах, викладений у постановах від 26.01.2021 справа №826/10130/18 від 30.03.2021 справа №814/1109/16, від 25.07.2023 справа №160/6457/22. Верховний Суд виснував, що з огляду на встановлені судами попередніх інстанцій обставини справи, якими підтверджено самочинний характер об'єкта будівництва, який перевірявся, колегія суддів дійшла висновку про те, що перевірка фактично здійснювалась органом державного архітектурно - будівельного контролю на об`єкті, який кваліфіковано саме як самочинний, а тому у такому випадку відповідач мав усі правові підстави для призначення та проведення перевірки. Відповідальність за зведення самочинно збудованого об`єкта несе саме особа, яка здійснила таке будівництво, за замовчуванням - особа, яка є власником самочинно реконструйованого об`єкта або власником чи користувачем земельної ділянки, на якій проведено нове будівництво. З урахуванням викладеного суд відхилив доводи позивача про неправомірність проведення щодо нього заходу контролю і притягнення його до відповідальності на підставі відповідних норм частини другої статті 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» з огляду на ненабуття ним у встановленому законом порядку статусу суб`єктів містобудування, які зазначені як суб`єкти відповідальності згідно з згаданою статтею.

З таких підстав суд висновує, що відповідальність за здійснення самочинного будівництва несе саме та особа, яка його здійснила, навіть якщо вона не подавала до уповноваженого органу державного архітектурно - будівельного контролю відповідної заяви на реалізацію наміру такого будівництва і у встановленому законом порядку не набула статусу замовника.

У зв'язку з чим відповідач правомірно призначив перевірку, а відсутність направлення на таку перевірку із зазначенням у ньому позивача як суб`єкта містобудування, якого належало перевірити, не вказує на порушення процедури призначення та проведення такого контрольного заходу. При цьому відповідач дійшов обґрунтованого висновку, що позивач діяв як фактичний замовник будівництва, оскільки оренда частини приміщення не звільняє позивача від обов'язку здійснювати будівельні роботи лише після подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт та відповідно нести тягар юридичної відповідальності за недотримання таких вимог.

Щодо аргументів позивача про відсутність доказів про здійснення ним реконструкції нежитлової будівлі, суд зазначає таке.

14.08.2024 Управління державного контролю за використанням та охороною земель провело обстеження земельної ділянки комунальної власності орієнтовною площею 0,2000га з кадастровим номером-відсутній, яка розташована в м. Львові по вул. Шевченка, 327-Е Львівської міської територіальної громади, за результатами якої складено обстеження від 14.08.2024 № 198.

У згаданому акті зафіксовано, що згідно з відомостями з Державного земельного кадастру про право власності та речові права на земельну ділянку і Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно про земельну ділянку, земельна ділянка не сформована, інформація в Державному земельному кадастрі та щодо зареєстрованих прав на земельну ділянку відсутня. Відповідно до інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно за адресою: Львівська область, м.Львів, вул. Шевченка, 327-Е зареєстрована на праві приватної власності за ПП «Лео Буд» будівля З-2 загальною площею 259,8м2, реєстраційний номер об'єкта нерухомого майна-060, дата державної реєстрації права 30.05.2022.

На час проведення обстеження встановлено, що на земельній ділянці розташовані будівлі та споруди, будівельні матеріали та будівельне обладнання, багаторічні насадження. В результаті проведеного обстеження встановлено, що земельна ділянка фактично використовується ПП «Лео Буд» для обслуговування будівлі, під спорудами, здійснюються будівельні роботи на об'єкті будівництва, під складування будівельних матеріалів та будівельного обладнання, без оформлених та зареєстрованих речових прав на земельну ділянку. Рішень Львівської міської ради щодо надання ПП «Лео Буд» в користування земельної ділянки в м. Львові по вул. Шевченка, 327-Е не виявлено.

Також, під час обстеження встановлено, що на землях комунальної власності проведено встановлення 5 опор повітряної лінії ЛЕП (3 проміжні опори та 2 з підкосами) до будівлі «З-2» по вул.Шевченка, 327-Е в м. Львові, яка зареєстрована на праві приватної власності за ПП «Лео Буд», без укладення договору земельного сервітуту з органом місцевого самоврядування, відповідно наявне самовільне зайняття земель комунальної власності під опорами ЛЕП та обмежено використання земельних ділянок в межах поширення охоронної зони ЛЕП, чим порушено вимоги Гл. 16 та статті 116, 118, 123, 1241, 125, 126 Земельного кодексу України, Закону України «Про землі енергетики та правовий режим спеціальних зон енергетичних об'єктів» та Правил охорони електричних мереж, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 27.12.2022 №1455.

Відомості про встановлення земельного сервітуту для будівництва та експлуатації такої повітряної лінії електропередач та її охоронної зони у Державному земельному кадастрі та Державному реєстрі речових прав відсутні. Встановити фактичну площу земельної ділянки, що використовується ПП «Лео Буд», в тому числі під об'єктом нерухомого майна, та фактичне проходження опор повітряної лінії ЛЕП, відносно місце розташування земельних ділянок, меж охоронної зони ЛЕП та визначення площ самовільно зайнятих земельних ділянок, можливо лише шляхом проведення комплексу геодезичних робіт (кадастрової зйомки), проводити які мають право суб'єкти господарювання визначені ч. 2, 3 ст. 26 Закону України "Про землеустрій". Крім цього, при обстеженні виявлено пошкодження та видалення (зрізку) зелених насаджень на обстежуваній земельній ділянці та прилеглій території.

Як вже зазначав суд, відповідач за результатами перевірки встановив, що за відповідною адресою ПП «Лео Буд», ТзОВ ВТП «Бодекс», ТзОВ «Офісний центр «Т-77» здійснюється реконструкція нежитлової будівлі літ. «З-2» яка полягає в перебудові існуючого об'єкта, зокрема: в частині приміщень №I-III (згідно з технічним паспортом від 30.04.2024 № ТІ01:7643-2335-2916-9830) проведено повну заміну несучих та огороджувальних конструкцій, а саме фундаменту, стін та покрівлі, в частині приміщень №IV-VII і №1-4 (згідно з технічним паспортом від 30.04.2024 №ТІ01:7643-2335-2916-9830) проведено відновлення стін та влаштування покрівлі.

Згаданий реконструйований об'єкт не відповідає даним технічного паспорту від 30.04.2024 №ТІ01:7643-2335-2916-9830 в частині влаштування віконних та дверних отворів. Будівельні роботи не завершено. В реєстрі будівельної діяльності, дозвільні документи, які надають право на виконання будівельних робіт за вказаною адресою відсутні.

З матеріалів фотофіксації, яка є додатком до Акта обстеження від 14.08.2024 №198, яка здійснена ще у серпні 2024 року приміщення №IV-VII, яке належить на праві користування позивачу згідно з договором оренди, вбачається, що:

1. будівельний майданчик довкола спірного приміщення обгороджений, що свідчить про триваючі будівельні роботи (фотосвітлина № 1-3);

2. не проведено покрівлю даху (фотосвітлини № 1-3);

3. не заповнені віконні та дверні отвори на 2-ому поверсі;

4. не змуровані віконний отвір 2-ого поверху (фотосвітлини № 1-3);

5. проведення земляних робіт довкола спірного приміщення (фотосвітлини № 4-5).

В частині заміни покрівлі даху, відповідач зазначає, що як вбачається із відкритого доступу сервісу Google Планета Земля, режим 3Д за адресою: м. Львів, вул. Шевченка, 327-Е за хронологією вбачається таке: 24.03.2005 рік - наявна будівля в частині приміщень № IV-VII і №1-4 (з усіма покрівлями і фундаментами); 10.09.2023 рік - частина будівлі за № 1-4 відсутня (знесена/обвалена), однак, покрівля приміщень № IV-VII без змін; станом на серпень, як вбачається з фотосвітлини № 6-7 покрівля даху у приміщеннях, які належить на праві користування позивачу - відсутня.

Отже, відповідач під час перевірки за період з 16.10.2024 по 29.10.2024 встановив такі самочинні роботи, виконані позивачем, а саме:

1. влаштування покрівлі даху (фотосвітлина № 6-7) шляхом втручання в несучі та огороджувальні конструкції будівлі;

2. влаштування віконних отворів, які не передбачені технічним паспортом від 30.04.2024 за №ТІ01:7643-2335-2916-9830 (у приміщенні № ІІІ кв.м. 28.2) (фотосвітлина № 8-9);

3. влаштування входу в приміщення (отвору/пройому), який не передбачено вказаним технічним паспортом) (фотосвітлина № 10);

4. залиття свіжих опалубок у приміщенні IV (фотосвітлина № 11).

Вказані роботи здійснено шляхом втручання в несучі та огороджувальні конструкції нежитлової будівлі літ «З-2» по вул. Шевченка, 327-Е у м. Львові та правомірно визнані відповідачем як реконструкція, оскільки як вбачається із матеріалів перевірки здійснено зміну геометричних розмірів (заміна покрівлі даху з втручанням в несучі та огороджувальні конструкції, вибиття дверних та віконних прорізів у місцях, де передбачено глухі стіни) та покращення умов експлуатації об'єкта, підвищення його техніко-економічного рівня, що підпадає під визначення реконструкції передбаченої п. 3.21 ДБН А.2.2-3:2014 (із зміною № 1 та № 2) Склад та зміст проектної документації на будівництво.

Тобто, матеріали фотофіксації, свідчать про те, що станом як на момент проведення перевірки, так і до її проведення, на спірному об'єкті проводились будівельні роботи, наявні будівельні матеріали та техніка, проведено земляні роботи, а також помітна зміна обсягу робіт, виконаних з серпня по жовтень 2024року.

Суд у цьому контексті зазначає, що для встановлення факту проведення будівельних робіт не є обов'язковим фіксація відповідачем саме процесу виконання будівельних робіт працівниками чи спецтехнікою, а достатнім є виявлення фактичного ведення будівництва, зокрема шляхом оцінки змін в стані об'єкта будівництва та/або в обсязі виконаних будівельних робіт за відповідний період часу.

Допитані в судовому засіданні 14.07.2025 у процесуальному статусі свідків працівники відповідача, які проводили перевірку - головний спеціаліст відділу інспекційної роботи Грицина Я.М. та заступник начальника відділу інспекційної роботи Шестак О.В. дали покази, згідно з якими повністю підтвердили обставини, зафіксовані в Акті перевірки, розбіжностей між їх показами та фактичними обставинами у справі суд не встановив.

Досліджені судом матеріали фото- та відеофіксації, здійснені під час проведення перевірки, повністю підтверджують висновки відповідача, викладені в Акті перевірки.

З врахуванням викладеного, оцінивши в сукупності докази, подані сторонами, суд висновує, що відповідач дійшов обґрунтованого висновку, що на об'єкті будівництва за адресою: м. Львів, вул.Шевченка, 327-Е, позивач проводить будівельні роботи з реконструкції такого об'єкта, без відповідного документа, який надає право на виконання будівельних робіт.

Щодо аргументів позивача про те, що відповідач, порушуючи принцип індивідуальності відповідальності, визначений частиною другою статті 61 Конституції України, притягнув до відповідальності як власника приміщення, так і орендарів за тотожне правопорушення, суд такі відхиляє, оскільки за вчинені порушення саме позивачем, прийняті постанова про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 13.11.2024 за № 6-м, а також приписи про зупинення підготовчих та будівельних робіт від 29.10.2024 та про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 29.10.2024, які є правовими актами індивідуальної дії, які стосуються саме позивача, а не інших суб'єктів.

Надаючи правову оцінку висновку експерта №24/12/24(1) від 03.01.2025 за результатами комплексної судової будівельно-технічної та земельно-технічної експертизи, проведеної на підставі заяви директора ПП «Лео Буд» (надалі за текстом - Висновок), суд дійшов таких висновків.

Перш за все, суд звертає увагу на те, що такий Висновок проведено через чотири місяці після проведення відповідачем перевірки, що ставить під сумнів його актуальність, оскільки об'єкт дослідження за цей час міг зазнати істотних змін та відповідно не може свідчити про відображення його фактичного стану на момент виявлення правопорушення.

Суд також звертає увагу на те, що такий Висновок не може вважатись висновком саме судової експертизи, оскільки із його змісту не вбачається, на підставі якого процесуального документа відповідний суд призначив проведення експертизи, та, більше того, із змісту Висновку, навпаки, вбачається, що така експертиза призначена за заявою директора ПП «ЛЕО БУД», яке не є учасником цього спору.

За наслідками аналізу згаданого Висновку, суд висновує таке.

На вирішення експертизи поставлено такі питання: «Питання 2: Чи відповідають наявні віконні та дверні отвори в нежитловій будівлі літ. « 3-2», загальною площею 259.8 кв.м., реєстраційний номер об'єкта нерухомого майна - 060, що розташована за адресою: Львівська область, м. Львів, вул. Шевченка Т., будинок 327-Е, віконним та дверним отворам, які відображені в технічних паспортах на неї, а саме: ...., технічному паспорту реєстраційний номер № T101:7643-2335-2916-9830 від 30.04.2024 року».

Висновок: «дверні отвори, що не відображені у технічному паспорті, були ще при будівництві цієї будівлі, тобто їм більше 50 років; - встановити наявність віконних отворів під час складання технічних паспортів неможливо, адже такі знаходяться вище 1,3 метра від різня підлоги, а відповідно до пункту 51 Порядку проведення технічної інвентаризації, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 12 травня 2023 року № 488 план поверху виконується у вигляді горизонтального розрізу поверху об'єкта нерухомого майна на висоті 1,1-1,3 метра від рівня підлоги; - інших дверних чи віконних отворів (проємів), що фактично знаходяться в споруді, але не вказані в техпаспортах не виявлено».

Разом з тим, під час проведення позапланової перевірки відповідач встановив, що вказаний реконструйований об'єкт не відповідає технічному паспорту реєстраційний номер № T101:7643-2335-2916-9830 від 30.04.2024 в частині влаштування віконних та дверних отворів, що підтверджується фотосвітлинами, які здійснені посадовими особами відповідача під час та в межах проведення заходів державного архітектурно-будівельного контролю влаштування дверного проєму у приміщенні №1. Проте, станом на 03 січня 2025 року експерт надає висновок, в якому вже відсутня згадка про такий проєм. Хоча експерт зміг встановити інші віконні і дверні прорізи, яким були зроблені значно раніше.

Тобто, дверний проєм, зафіксований відповідачем під час проведення позапланової перевірки у вересні 2024 року, станом на початок січня 2025 року вже замурований. У зв'язку з чим, суд має сумніви в актуальності такої експертизи, оскільки на об'єкті замуровані дверні отвори, які не передбачені технічним паспортом, при цьому ні власник приміщення, ні орендарі будівельні роботи, нібито, не ведуть та не проводили раніше. Такі ж обставини зафіксовані і щодо проєму у приміщенні № ІІ.

Тому твердження експерта, що інших дверних чи віконних отворів (проємів), що фактично знаходять в споруді, але не вказані в техпаспорті не виявлено, можуть відповідати дійсності, але їх замурування станом на січень 2025 року не спростовує їх наявність всупереч технічному паспорту в вересні 2024 року, за здійснення яких відповідач притягнув позивача до відповідальності.

У Висновку також зазначено, що «Під стелею одноповерхової частини будівлі в приміщеннях І та II наявні віконні отвори, що знаходяться на висоті від верху фундаменту до низу вікон - 2.7, 3.0 м., 3.15 м., які не відображені в жодному з наданих технічних паспортах...Встановити наявність даних отворів під час складання наданих на дослідження технічних паспортів, не видається можливим адже такі знаходяться вище 1,3 метра від рівня підлоги, а відповідно до пункту 51 Порядку проведення технічної інвентаризації, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 12 травня 2023року № 488, план поверху виконується у вигляді горизонтального розрізу поверху об'єкта нерухомого майна на висоті 1,1-1,3 метра від рівня підлоги».

Суд не погоджується з такими висновками експерта, оскільки такий суперечить вимогам нормативно-правих актів. Відповідно до пункту 51 Порядку проведення технічної інвентаризації, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 12.05.2023 №488, план поверху виконується у вигляді горизонтального розрізу поверху об'єкта нерухомого майна на висоті 1,1-1,3 метра від рівня підлоги. Така норма регламентує процедуру виконання плану поверху, але не звільняє від відображення на плані поверху дверних чи віконних отворів. Згідно з пунктом 56 згаданого Порядку, на план поверху наносяться: стіни і перегородки; зовнішні і внутрішні колони, пілястри та інші деталі, які виступають понад 0,1м вікна і двері; сходи, ганки, балкони, лоджії, веранди, тераси; ніші в стінах, за винятком ніш, призначених для приладів опалення; арки та окремо розташовані стовпи і колони; приямки, завантажувальні люки; газові та електричні плити, каміни, котли, печі тощо.

Отже, план поверху виконується у вигляді горизонтального розрізу поверху об'єкта нерухомого майна на висоті 1,1-1,3 метра від рівня підлоги, проте, без виключення на такий наносяться усі вікна і двері, згідно з пунктом 56 Порядку проведення технічної інвентаризації, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 12.05.2023 № 488.

Також суд звертає увагу на те, що у Висновку зазначені віконні отвори, які знаходяться під стелею будівлі в приміщеннях І та II, проте не відображений повноцінний віконний отвір у приміщенні III, розмір якого значно нижче до фундаменту ніж ті, про які вказано у Висновку.

Суд також звертає увагу на те, що у Висновку відсутній ще один отвір, який як встановив відповідач, а саме влаштування отвору (проєму) в приміщенні №III. Такий проєм у Висновку відсутній, проте такий міститься на фотосвітлинах, долучених до Висновку.

Суд зазначає, що влаштування вказаного проєму не передбачено технічним паспортом №Т101:7643-2335-2916-9830 від 30.04.2024, що зафіксовано відповідачем під час проведення перевірки.

У Висновку міститься питання 3 такого змісту: «Встановленню підлягає чи було проведено повну заміну несучих та огороджувальних конструкцій, а саме фундаменту, стін та покрівлі нежитлової будівлі літ. « 3-2» за адресою: м. Львів, вул. Шевченка Т., будинок 327-Е з моменту виготовлення технічного паспорту на неї, а саме технічного паспорту від 13.05.2004 року.

Якщо так, то встановленню підлягає період коли виконано повну заміну цих несучих та огороджувальних конструкцій. Висновок: Заміни несучих конструкцій фундаментів не було проведено, повної заміни конструкцій стін не було проведено, покрівлю було замінено, однак даних щодо періоду проведення робіт з відновлення покрівлі з наданих матеріалів встановити не вдається можливим.»

Щодо висновків експерта про непроведення заміни несучих конструкцій фундаментів, заміни стін, суд зазначає, що такі не відповідають дійсності, оскільки згідно з відкритими даними Google Maps станом на 27.03.2020, 28.10.2022 та 10.09.2023 на земельній ділянці за вказаною адресою відсутні приміщення № I-III.

Як вже зазначав суд, 14.08.2024 Управління державного контролю за використанням та охороною земель Львівської міської ради провело обстеження земельної ділянки комунальної власності орієнтовною площею 0,2000га з кадастровим номером - відсутній, розташована в м. Львові по вул.Шевченка, 327-Е Львівської міської територіальної громади. В ході такого обстеження проведено фотофіксацію, з якої вбачається що здійснюється зведення несучих та огороджувальних конструкцій стін та покрівлі в частині приміщень № I-III, які на момент обстеження відсутні.

Отже, такі дані свідчать про здійснення позивачем реконструкції будівлі літ. « 3- 2» по вул. Шевченка, 327-E у м. Львові, яка полягала в перебудові існуючого об'єкта: частині приміщень № І-III шляхом проведення повної заміни несучих та огороджувальних конструкцій, що свідчить про невідповідність Висновку фактичним обставинам справи.

Висновок експерта про те, що «покрівлю було замінено, однак даних щодо періоду проведення робіт з відновлення покрівлі з наданих матеріалів встановити не вдається можливим», не спростовує факту виконання будівельних робіт в частині приміщень № IV-VII і № 1-4, шляхом проведення відновлення стін та влаштування покрівлі на проведення яких необхідно отримувати дозвільні документи.

Суд у цьому контексті зауважує, що встановлення факту виконання будівельних робіт, але неможливість встановлення часу їх виконання, само по собі не звільняє позивача від відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

З таких підстав, суд вважає, що Висновок жодним чином не спростовує виявлені відповідачем порушення.

Позивач в обґрунтування позовних вимог посилається також на звіт №02 від 18.11.2024 з встановлення віку бетону зразків, відібраних з конструкцій за допомогою розрахунку хімічного та фазового складу будівельної лабораторії ТОВ «Експерт Будконтроль». У згаданому звіті зазначено, що вік бетону в основі фундаментів знаходиться в межах від 52 до 55 років.

Суд встановив, що ТОВ «Експерт Будконтроль» () зареєстроване як юридична особа 23.09.2024. Товариство склало звіт від 18.11.2024 №02 з встановлення віку бетону зразків, відібраних з конструкцій за допомогою розрахунку хімічного та фазового складу та за відомостями вказаного звіту визначає себе як Будівельна лабораторія та має Свідоцтво про технічну компетентність №ІФ 143, видане ДП «ІВАНО-ФРАНКІВСЬКИЙ НАУКОВО-ВИРОБНИЧИЙ ЦЕНТР СТАНДАРТИЗАЦІЇ, МЕТРОЛОГІЇ ТА СЕРТИФІКАЦІЇ».

Згідно з інформацією, наданою ДП «Івано-Франківськ стандарт метрологія» на адвокатський запит представника третьої особи від 13.01.2025, ТОВ «Експерт Будконтроль» звернулось 23.09.2024 із заявкою на проведення оцінювання технічної компетентності Будівельної лабораторії за результатами якої видано Свідоцтво про компетентність від 26.09.2024 №ІФ 143, однак галузь технічної компетентності, яка є невід'ємною частиною Свідоцтва не передбачає можливості проведення робіт (лабораторних досліджень) щодо визначення віку бетону.

Позивач зазначає, що у зв'язку з такими обставинами отримано рецензію від 10.02.2025 доцента кафедри опору матеріалів Київського національного університету будівництва і архітектури «КНУБА» Левківського Д.В. на звіт №02 від 18.11.2024 з встановлення віку бетону зразків, відібраних з конструкцій за допомогою розрахунку хімічного та фазового складу будівельної лабораторії ТОВ «Експерт Будконтроль», а також документи, які підтверджують кваліфікацію особи, яка складала звіт №02 від 18.11.2024.

Відповідно до змісту цієї рецензії, зроблено висновок, що виходячи з отриманих результатів, їх наукового виконання та практичного значення, вважати доцільним і ефективним подальше використання таких досліджень для використання в навчальних цілях для будівельного та будівельно-технічному факультеті.

Суд звертає увагу на те, що така рецензія не свідчить про наявність у ТОВ «Експерт Будконтроль» необхідної компетенції для такого виду висновків. Крім цього, рецензія засвідчує можливість використання результатів дослідження саме в навчальних цілях.

У зв'язку з чим, суд не має підстав для врахування згаданого звіту як доказу у справі.

Щодо аргументів позивача про те, що акт обстеження земельної ділянки від 14.08.2024, ним не отриманий, суд зазначає таке.

Відповідач у відповідь на клопотання позивача про надіслання усіх матеріалів спірної перевірки, які стали підставою для прийняття оскаржених рішень, 08.11.2025 надіслав усі запитувані документи з офіційної електронної адреси на офіційну електронну адресу позивача (зазначену позивачем у позовній заяві та клопотанні). У зв'язку з великим обсягом матеріалів, що перевищував технічні обмеження поштових сервісів, документи надані через Google Диск із відкритим доступом «усі, хто має посилання, мають доступ: входити не потрібно», що підтверджується відповідним скріншотом.

13.11.2025 позивач самостійно направив на адресу відповідача заперечення на протокол щодо ТОВ «Офісний центр "Т-77"» (додаток № 35 до позовної заяви). У зазначених запереченнях позивач прямо посилався на матеріали справи, у тому числі на фото- та відеофіксацію, які надані йому через Google Диск. Тобто позивач не лише отримав документи, а й користувався ними для обґрунтування своєї правової позиції.

Такі обставини свідчать про те, що позивач мав у своєму розпорядженні акт обстеження земельної ділянки від 14.08.2024.

Оцінивши в сукупності докази, подані сторонами, суд вважає, що постанова відповідача від 13.11.2024 № 6-м, якою позивача визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого пунктом 2 частини другої статті 2 Закону України "Про відповідальність у сфері містобудівної діяльності" та накладено штраф у розмірі 109008,00грн є правомірною.

Щодо аргументів позивача про протиправність оскаржених приписів, суд зазначає таке.

Згідно з підпунктом 3 пункту 11 Порядку № 553 посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час проведення перевірки мають право: у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов'язкові для виконання приписи щодо: усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил; зупинення підготовчих та будівельних робіт у випадках, визначених абзацом шістнадцятим частини першої статті 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності".

Підготовчі та будівельні роботи, які не відповідають вимогам законодавства, будівельним нормам, стандартам і правилам, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без набуття права на їх виконання, підлягають зупиненню до усунення порушень законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Суд, з урахуванням характеру та змісту, виявленого порушення, вчиненого позивачем, вважає, відповідач мав належні та достатні підстави для прийняття припису про зупинення будівельних робіт.

Щодо форми та змісту припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, суд зазначає, що форма припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності затверджується Мінінфраструктури (п. 15 Порядку № 553).

Аналізуючи згаданий припис суд висновує, що відповідач чітко і конкретно зазначив, що необхідно здійснити позивачу, а саме: протягом двох місяців з дня отримання припису усунути порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, які зазначені у приписі. У приписі при цьому зазначено, що позивач порушив пункт 1 частини першої статті 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та пункт 5 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 №466, які визначають, що будівельні роботи можуть проводитись на об'єкті, що за класом наслідків (відповідальності) належить до СС1 лише після подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт.

З таких підстав, суд висновує, що оскаржені приписи є правомірними.

З урахуванням встановлених обставин у справі та доказів, поданих на їх обґрунтування, суд висновує, що оскаржені рішення, прийняті відповідачем, відповідають критеріям правомірності, визначених частиною другою статті 2 КАС України, а тому підстави для визнання їх протиправними та скасування відсутні.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України та частини другої статті 2 КАС України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з вимогами статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Відповідно до статті 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

V. Судові витрати

Відповідно до статті 139 КАС України у зв'язку з відмовою у позові повністю, судові витрати між сторонами не розподіляються.

Керуючись статтями 6, 9, 73-76, 242, 243, 244, 245 КАС України, суд

в и р і ш и в:

у позові Товариства з обмеженою відповідальністю "ОФІСНИЙ ЦЕНТР "Т-77" до Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача Товариство з обмеженою відповідальністю "ЗАХІД ХАБ" про визнання протиправними та скасування рішень відмовити повністю.

Судові витрати між сторонами не розподіляються.

Рішення суду першої інстанції набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого Кодексом адміністративного судочинства України, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Восьмого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного рішення суду.

Повне рішення суду складене 09 лютого 2026 року.

Суддя Гулик Андрій Григорович