Справа № 946/878/25
Суддя: Єщенко О.В.
Дата ухвалення: 2026-02-09 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення апеляційної скарги без руху

09 лютого 2026 р.м. ОдесаСправа № 946/878/25

Суддя П`ятого апеляційного адміністративного суду Єщенко О.В., розглянувши можливість відкриття апеляційного провадження за апеляційною ІНФОРМАЦІЯ_1 на рішення Ізмаїльського міськрайонного суду від 17 червня 2025 року по справі №946/878/25 за адміністративним позовом ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення, -

В С Т А Н О В И В:

Рішенням Ізмаїльського міськрайонного суду від 17 червня 2025 року задоволено адміністративний позов ОСОБА_1 .

На зазначене рішення суду ІНФОРМАЦІЯ_2 подав апеляційну скаргу.

Вивчивши апеляційну скаргу, суддя вважає, що скарга має бути залишена без руху, з огляду на наступне.

Відповідно до п. 1 ч. 5 ст. 296 Кодексу адміністративного судочинства України до апеляційної скарги додається документ про сплату судового збору.

Слід зазначити, що згідно із п.п. 2 п. 3 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» від 08.07.2011 року №3674-VI за подання до адміністративного суду апеляційної скарги на рішення суду ставка судового збору встановлюється у сумі 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги, але не більше 15 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Так, предметом спору у цій справі є протиправність постанови про притягнення позивача до адміністративної відповідальності та накладення адміністративного стягнення у вигляді штрафу.

Апеляційний суд враховує, що згідно правової позиції Верховного Суду України, викладеної у постанові від 13 грудня 2016 року по справі №21-1410а16, відповідно до положень ст. 287 КУпАП у поєднанні із ч. 4 ст. 288 цього Кодексу у разі прийняття уповноваженим органом державної влади чи його посадовою особою постанови про накладення адміністративного стягнення за вчинення адміністративного правопорушення (проступку), передбаченого КУпАП, суб`єкти, яким цим Кодексом надано право оскарження, можуть її оскаржити і звільняються від сплати платежу, який має справлятися за подання позовної заяви, скарги у вищестоящий орган (вищестоящій посадовій особі) чи до суду.

За системного та нормативного підходу до наведеного законодавчого регулювання відносин, пов`язаних зі сплатою судового збору, Верховний Суд України вказав на те, що у справах про оскарження постанов у справах про адміністративне правопорушення у розумінні положень ст. 287, 288 КУпАП, ст.ст. 2-4 Закону України від 08.07.2011 року №3674-VI позивач звільняється від сплати судового збору, а тому на цій підставі не повинен сплачувати судовий збір при зверненні до суду першої інстанції.

Однаковою мірою це правило стосується і відповідача у спірних правовідносинах, оскільки він як рівноправна сторона в адміністративній справі також має право на апеляційне/касаційне оскарження судового рішення.

Водночас, постановою від 18 березня 2020 року по справі №543/775/17 Велика Палата Верховного Суду відступила від такого висновку Верховного Суду України, вказавши, що чинне законодавство містить ставку судового збору, що підлягає сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги у справі про оскарження постанови про адміністративне правопорушення та подальшому оскарженні позивачем та відповідачем судового рішення.

Разом з тим, Великою Палатою Верховного Суду вказано, що з огляду на необхідність однакового підходу у визначенні розміру судового збору, який підлягає застосуванню у справах щодо накладення адміністративного стягнення та справляння судового збору, він складає за подання позовної заяви 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ч. 5 ст. 242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Так, статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2025 рік» з 1 січня 2025 року установлено прожитковий мінімум для працездатних осіб у розмірі 3028 грн.

Отже, за подання позовної заяви ставка судового збору становить 605,6 грн.

Таким чином, ставка судового збору за подання до адміністративного суду апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції з урахуванням вимог п.п. 1 п. 3 ч. 2 ст. 4 Закону України від 08.07.2011 року №3674-УІ становить 908,4 грн. (150% від 605,6 грн.).

Також, особливості провадження у справах з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень щодо притягнення до адміністративної відповідальності визначені статтею 286 КАС України.

Відповідно до ч. 4 ст. 286 КАС України апеляційні скарги на судові рішення у справах, визначених цією статтею, можуть бути подані протягом десяти днів з дня його проголошення.

Водночас, апеляційний суд враховує, що відповідно до ч. 1 ст. 295 КАС України якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Згідно із п. 1 ч. 2 ст. 295 КАС України учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому відповідного рішення суду.

Так, рішення суду першої інстанції прийнято 17.06.2025 року.

В апеляційній скарзі апелянт зазначає, що повне рішення суду ним одержано 20.06.2025 року.

Із скаргою на судове рішення апелянт звернувся 31.01.2026 року (згідно даних поштового відправлення), тобто із пропуском десятиденного строку установленого ч. 4 ст. 286 КАС України.

Разом з апеляційною скаргою апелянтом подано клопотання про поновлення строку апеляційного оскарження рішення суду першої інстанції.

Обґрунтовуючи вказані вимоги, апелянт просить враховувати, що у зв`язку із введенням на всій території України воєнного стану Одеська область та Одеський район піддаються щоденним масованим атакам з боку російської федерації. Поряд з цим, під час оголошення повітряних тривог, в умовах високої вірогідності нанесення ударів по місцю розташування РТЦК та СП, виконання посадовими особами РТЦК та СП службових обов`язків призупиняється з метою вжиття заходів із збереження особового складу.

Наведені обставини, у тому числі з огляду на часті відключення електропостачання та надмірне навантаження в роботі РТЦК та СП у період дії воєнного стану, значно утруднили функціонування РТЦК та СП, призвели до затримки у виконанні процесуальних обов`язків та реалізації процесуальних прав.

Таким чином, апелянт наголошує на тому, що порушення процесуального строку на апеляційне оскарження рішення суду відбулось з поважних причин та без невиправданого зволікання з боку апелянта.

Апеляційний суд враховує, що Указом Президента України від 24.02.2022 року за №64/2022, затвердженим Законом від 24.02.2022 року №2102-IX, введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб, який неодноразово продовжувався та діє на даний час.

Статтею 9 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» від 12.05.2015 року №389-VIII передбачено, що в умовах воєнного стану Президент України та Верховна Рада України діють виключно на підставі, в межах повноважень та в спосіб, визначені Конституцією та законами України.

Кабінет Міністрів України, інші органи державної влади, військове командування, військові адміністрації, Верховна Рада Автономної Республіки Крим, Рада міністрів Автономної Республіки Крим, органи місцевого самоврядування здійснюють повноваження, надані їм Конституцією України, цим та іншими законами України.

Виважено досліджуючи обставини, що мають місце в особливий період, колегія суддів погоджується із ґрунтовністю доводів апелянта про те, що введення на всій території України воєнного стану може впливати на своєчасну реалізацію апелянтом прав, передбачених ст.ст. 44, 295 КАС України.

Однак, навіть за таких умов учасник справи має вживати усіх залежних від нього заходів задля вчинення певних процесуальних дій у максимально стислі строки та без невиправданих зволікань.

Пропущений строк апеляційного оскарження є значним та неспівмірним із процесуальним строком, визначеним КАС України. Одночасно слід враховувати рівність сторін в адміністративній справі, а, відповідно, і наявність законних очікувань іншого учасника на своєчасну визначеність у спірних правовідносинах.

Відповідно до ч. 2 ст. 298 Кодексу адміністративного судочинства України До апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 296 цього Кодексу, а також подана особою, яка відповідно до частини шостої статті 18 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються положення статті 169 цього Кодексу.

Згідно із ч.ч. 1, 2 ст. 169 Кодексу адміністративного судочинства України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Відповідно до ч. 3 ст. 298 Кодексу адміністративного судочинства України апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 295 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

З огляду на викладене, враховуючи норми Закону України «Про судовий збір» та процесуального законодавства, вважаю, що апеляційна скарга підлягає залишенню без руху із наданням апелянту строку на усунення недоліків апеляційної скарги шляхом подання:

1) заяви про поновлення строку апеляційного оскарження із наведенням інших поважних причин пропуску строку апеляційного оскарження;

2) оригіналу документу про сплату судового збору у розмірі 908,4 грн. на рахунок П`ятого апеляційного адміністративного суду №UA1015758; отримувач коштів: ГУК у м. Одесі/Приморський р-н/22030101, код ЄДРПОУ отримувача: 37607526, банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), код банку отримувача (МФО): 899998, код класифікації доходів бюджету: 22030101 "Судовий збір (Державна судова адміністрація України, 050)"; відомча ознака "81" (Апеляційні адміністративні суди).

Керуючись ст.ст. 121, 169, 298 КАС України,-

У Х В А Л И В:

У задоволенні клопотання ІНФОРМАЦІЯ_1 про поновлення строку апеляційного оскарження відмовити.

Апеляційну скаргу ІНФОРМАЦІЯ_1 - залишити без руху.

Для усунення недоліків апеляційної скарги надати ІНФОРМАЦІЯ_1 десятиденний строк з моменту отримання копії ухвали про залишення апеляційної скарги без руху.

Роз`яснити ІНФОРМАЦІЯ_1 , що не усунення недоліків апеляційної скарги в частині подання документу про оплату судового збору, є підставою для повернення апеляційної скарги скаржнику.

Роз`яснити ІНФОРМАЦІЯ_1 , що не подання заяви про поновлення строку апеляційного оскарження із наведенням інших поважних причин пропуску строку апеляційного оскарження, є підставою для відмови у відкритті апеляційного провадження.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя О.В. Єщенко