Справа № 260/8753/25
Суддя: Гаврилко С.Є.
Дата ухвалення: 2026-02-03 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЗАКАРПАТСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

03 лютого 2026 рокум. Ужгород№ 260/8753/25

Закарпатський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Гаврилка С.Є.,

з участю секретаря судового засідання Біров Н.Е.

учасники справи:

позивач Фізична особа-підприємець ОСОБА_1 не з`явився;

за участі представника позивача адвоката Батрина Станіслава Віталійовича;

відповідач Закарпатська обласна рада представник Сигидін Олег Ігорович;

відповідач Комунальна установа "Управління спільною власністю територіальних громад" Закарпатської обласної ради представник Попов Олександр Миколайович;

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору - Заклад охорони здоров`я - комунальне підприємство Центральна районна аптека № 14 ЗОВО Фармація представник не з`явився,

розглянувши в підготовчому засіданні у приміщенні Закарпатського окружного адміністративного суду адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 в особі представника адвоката Батрина Станіслава Віталійовича до Закарпатської обласної ради та Комунальної установи "Управління спільною власністю територіальних громад" Закарпатської обласної ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору - Заклад охорони здоров`я - комунальне підприємство Центральна районна аптека № 14 ЗОВО Фармація про визнання протиправним та скасування рішень, зобов`язання вчинити дії, -

ВСТАНОВИВ:

30 жовтня 2025 року до Закарпатського окружного адміністративного суду звернулася з позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) в особі представника адвоката Батрина Станіслава Віталійовича (03057, м. Київ, вул. А. Цедіка 9, РНОКПП НОМЕР_2 ) до Закарпатської обласної ради (88000, Закарпатська область, місто Ужгород, площа Народна, 4, ) та Комунальної установи "Управління спільною власністю територіальних громад" Закарпатської обласної ради (88000, Закарпатська область, м. Ужгород, пл. Ш. Петефі, 14, ), третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору - Заклад охорони здоров`я - комунальне підприємство Центральна районна аптека № 14 ЗОВО Фармація (90500, Закарпатська область, Тячівський район, м. Тячів, вул. Незалежності, 28, ), яким просить суд: "1. Відкрити провадження у справі (загальне позовне провадження); 2. Постановити рішення, яким відмінити державну реєстрацію припинення юридичної особи - закладу охорони здоров?я КП Центральна районна аптека № 14 ЗОВО Фармація (); 3. Визнати протиправним та скасувати рішення Закарпатської обласної ради від 21.03.2024 № 1056 Про ліквідацію Комунального підприємства Центральна 29 районна аптека № 14 ЗОВО Фармація, а також рішення, прийняті на виконання акту (зі змінами, доповненнями); 4. Визнати протиправним та нечинним рішення Закарпатської обласної ради від 20.12.2019 № 1670 Про Програму проведення заходів із ліквідації комунальних підприємств Закарпатської обласної ради на 2020 2025 роки (з усіма змінами, доповненнями); 5. Зобов`язати Закарпатську обласну раду та Комунальну установу Комунальна установа Управління спільною власністю територіальних громад - вжити передбачені законодавством заходи та повернути вилучене комунальне майно - будівлю аптеки загальною площею 447,76 кв.м. за адресою: Закарпатська область, Тячівський район, смт Тересва, вул. Народна, 87 - від Комунальної установи Управління спільною власністю територіальних громад (вилучити з балансу) до КП Центральна районна аптека № 14 ЗОВО Фармація (повернути на баланс), на забезпечення статутної діяльності закладу охорони здоров`я та інтересів громади.".

Ухвалою Закарпатського окружного адміністративного суду від 04 листопада 2025 року було прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження в даній адміністративній справі.

Ухвалою Закарпатського окружного адміністративного суду від 02 грудня 2025 року було призначено судове засідання у даній справі в режимі відеоконференції.

19 листопада 2025 року на адресу Закарпатського окружного адміністративного суду від представника Комунальної установи "Управління спільною власністю територіальних громад" Закарпатської обласної ради надійшла заява про залишення даної позовної заяви без розгляду, у зв`язку із пропуском строку звернення із даним позовом. В обґрунтуванні вказаної заяви представник вказує, що рішення Закарпатської обласної ради № 1056 від 21 березня 2024 року «Про ліквідацію Комунального підприємства «Центральна районна аптека № 14 ЗОВО «Фармація»» опубліковане на сайті Закарпатської обласної ради 28 березня 2024 року, отже, строк звернення до суду для оскарження цього рішення сплив 28 вересня 2024 року. Рішення Закарпатської обласної ради № 1670 від 20 грудня 2019 року «Про програму проведення заходів із ліквідації комунальних підприємств Закарпатської обласної ради на 2020 2025 роки» опубліковане на сайті Закарпатської обласної ради 27 грудня 2019 року, отже, строк звернення до суду для оскарження цього рішення сплив 27 червня 2020 року (Т. 1 а.с.а.с. 182, 183).

02 грудня 2025 року на адресу Закарпатського окружного адміністративного суду від представника позивача надійшли пояснення щодо дотримання строків звернення до суду та відсутності підстав повернення позову. Окрім іншого, вказує, що 17 вересня 2025 року позивач дізналася про порушення своїх прав, з боку відповідача, оскільки строк звернення до суду пов`язується з конкретними негативними наслідками застосування оскаржуваних рішень, а саме з дати внесення до державного реєстру запису про ліквідацію аптеки 17 вересня 2025 року, настали безпосередні правові наслідки для позивача. Окрім того, вказав, що оскаржувані акти є нормативними, а тому до них не застосовується строк давності у 6 місяців (Т. 1 а.с.а.с. 216-220).

В підготовчому засіданні представники відповідачів підтримали заявлене клопотання та просили залишити дану позовну заяву без розгляду.

В підготовчому засіданні представник позивача просив відмовити у задоволенні клопотання про залишення даної позовної заяви без розгляду.

Представник третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору в підготовче засідання не з`явився, хоча судом вживалися заходи щодо його виклику, що передбачені Главою 7 Розділу І КАС України.

Судом вживалися заходи направлення позивачу повістки про виклик в підготовче засідання призначене на 03 лютого 2026 року було надсилано з використанням системи ЄСІТС та доставлено в його електронний кабінет 14 січня 2026 року, що підтверджується довідкою про доставку електронного листа (Т. 2 а.с. 14).

Статтею 181 частиною 2 КАС України визначені причини відкладення судом підготовчого засідання. Зокрема, суд відкладає підготовче засідання в межах визначеного цим Кодексом строку в випадках, визначених статтею 205 частиною 2 пунктами 1-3, 5 КАС України та в інших випадках, коли питання, визначені статтею 180 частиною 2 цього Кодексу, не можуть бути розглянуті в даному підготовчому засіданні.

Згідно з статтею 205 частини 2 пункту 3 КАС України якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки.

А відтак, оскільки представник третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору належним чином повідомлений про дату, час та місце проведення підготовчого засідання, неявка позивача не перешкоджає розгляду справи.

Розглянувши подані клопотання, суд вважає за необхідне вказати наступне.

Як вбачається з матеріалів справи, позивач просить, окрім іншого, визнати протиправним та скасувати рішення Закарпатської обласної ради від 21 березня 2024 року № 1056 Про ліквідацію Комунального підприємства Центральна 29 районна аптека № 14 ЗОВО Фармація, а також рішення, прийняті на виконання акту (зі змінами, доповненнями) (Т. 1 а.с. 25); визнати протиправним та нечинним рішення Закарпатської обласної ради від 20.12.2019 № 1670 Про Програму проведення заходів із ліквідації комунальних підприємств Закарпатської обласної ради на 2020 2025 роки (з усіма змінами, доповненнями) (Т. 1 а.с.а.с. 26-32).

Відповідно до статті 122 частини 2 КАС України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Позивач звернувся до суду з даним позовом про оскарження рішення 30 жовтня 2025 року, тобто з пропуском шестимісячного строку звернення до адміністративного суду.

Щодо посилань представника позивача, що оскаржувані акти є нормативними до них не застосовується строк звернення до адміністративного суду, суд вказує, що за наслідками під час розгляду та вирішення цієї справи, судом встановлено, наступне.

Акт державного чи іншого органу - це юридична форма рішень цих органів, тобто офіційний письмовий документ, який породжує певні правові наслідки, спрямований на регулювання тих чи інших суспільних відносин і має обов`язковий характер для суб`єктів цих відносин.

Залежно від компетенції органу, який прийняв документ, характеру та обсягу відносин, що врегульовано ним, акти поділяються на нормативні і такі, що не мають нормативного характеру, тобто індивідуальні.

Нормативний акт - це прийнятий уповноваженим державним чи іншим органом у межах його компетенції офіційний письмовий документ, який встановлює, змінює чи скасовує норми права, носить загальний чи локальний характер та застосовується неодноразово.

Вказане випливає з Порядку подання нормативно-правових актів на державну реєстрацію до Міністерства юстиції України та проведення їх державної реєстрації, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 12.04.2005 № 34/5 (у редакції наказу Міністерства юстиції України від 15.05.2013 № 883/5) та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 12.04.2005 за № 381/10661, відповідно до якого, нормативно-правовий акт - офіційний документ, прийнятий уповноваженим на це суб`єктом нормотворення у визначеній законом формі та порядку, який встановлює норми права для неозначеного кола осіб і розрахований на неодноразове застосування.

Відповідно до статті 4 частини 1 пункту 18 КАС України нормативно-правовий акт - акт управління (рішення) суб`єкта владних повноважень, який встановлює, змінює, припиняє (скасовує) загальні правила регулювання однотипних відносин, і який розрахований на довгострокове та неодноразове застосування.

В свою чергу, індивідуальні акти стосуються конкретних осіб та їхніх відносин. Загальною рисою, яка відрізняє ці акти від нормативних, є їх правозастосовний характер. Головною рисою таких актів є їх конкретність, а саме чітке формулювання конкретних юридичних волевиявлень суб`єктами адміністративних правовідносин, які видають такі акти; розв`язання за їх допомогою конкретних, індивідуальних питань, що виникають у сфері державного управління; чітка визначеність адресата; виникнення конкретних адміністративно-правових відносин, обумовлених цими актами.

У відповідності до статті 242 частини 5 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Так у справі № 712/8985/17 Верховний Суд висловив позицію, що перевіряючи обґрунтованість висновку судів першої та апеляційної інстанції про наявність підстав для залишення позовної заяви без розгляду у зв`язку із пропуском позивачем строку звернення до адміністративного суду, Суд враховує сутність і ознаки нормативно-правового акту.

Для нормативно-правових актів притаманні такі характерні властивості, ознаки: приймається як у спосіб безпосереднього волевиявлення народу, так і уповноваженим на це органом за встановленою процедурою; містить загальнообов`язкові правила поведінки, легітимізовані людьми; розрахований на невизначене коло осіб та багаторазове застосування.

Суд зазначає, що дія нормативно-правового акту є постійною тривалий час і не обмежується його разовим застосуванням. Відповідно, чинним нормативно-правовим актом суб`єктивні права, свободи чи інтереси можуть порушуватися неодноразово, тобто постійно, упродовж усього часу чинності такого акту.

Тому, факт порушення прав, свобод чи інтересів, у разі дії чинного нормативно-правового акту, може мати триваючий характер. Оскільки чинний нормативно-правовий акт може обумовлювати триваюче порушення суб`єктивних прав, свобод чи інтересів, то, відповідно, строк звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи слід розраховувати від усього часу чинності (тривалості дії) нормативно-правового акту.

З даного приводу необхідно зазначити, що предметом спору в даній справі є рішення Закарпатської обласної ради від 21 березня 2024 року № 1056 Про ліквідацію Комунального підприємства Центральна 29 районна аптека № 14 ЗОВО Фармація, а також рішення, прийняті на виконання акту та рішення Закарпатської обласної ради від 20 грудня 2019 року № 1670 Про Програму проведення заходів із ліквідації комунальних підприємств Закарпатської обласної ради на 2020 2025 роки (з усіма змінами, доповненнями).

Приймаючи до розгляду та відкриваючи провадження у даній справі у своїй ухвалі від 04 листопада 2025 року суддею зазначено, зокрема: «Зі змісту позовних вимог вбачається, що вимоги про визнання протиправними та скасування рішення Закарпатської обласної ради від 21 березня 2024 року № 1056 «Про ліквідацію Комунального підприємства «Центральна 29 районна аптека № 14 ЗОВО «Фармація» та рішення Закарпатської обласної ради від 20 грудня 2019 року № 1670 «Про Програму проведення заходів із ліквідації комунальних підприємств Закарпатської обласної ради на 2020 2025 роки» (з усіма змінами, доповненнями), мають ознаки нормативно-правового акту». Однак під час підготовчого провадження суд дійшов висновків, зокрема про те, що зазначені рішення відповідача носять ознаки актів індивідуальної дії.

Оскаржувані рішення стосуються, зокрема ліквідації Комунального підприємства Центральна 29 районна аптека № 14 ЗОВО Фармація, а відтак не містить ознак нормативно-правового акту та належить до розряду актів індивідуальної дії.

При цьому, статтею 15 частиною 1 пунктом 2 Закону України "Про доступ до публічної інформації", розпорядники інформації зобов`язані оприлюднювати нормативно-правові акти, акти індивідуальної дії (крім внутрішньоорганізаційних), прийняті розпорядником, проекти рішень, що підлягають обговоренню, інформацію про нормативно-правові засади діяльності.

Таким чином, оскаржувані рішення Закарпатської обласної ради є актами індивідуальної дії, які підлягають обов`язковому оприлюдненню невідкладно, але не пізніше п`яти робочих днів з дня затвердження документа.

Так, згідно офіційного веб-сайту Закарпатської обласної ради розділі "Нормативні документи" містяться дані про оскаржувані рішення Закарпатської обласної ради, рішення Закарпатської обласної ради № 1056 від 21 березня 2024 року «Про ліквідацію Комунального підприємства «Центральна районна аптека № 14 ЗОВО «Фармація»» опубліковане на сайті Закарпатської обласної ради 28 березня 2024 року, рішення Закарпатської обласної ради № 1670 від 20 грудня 2019 року «Про програму проведення заходів із ліквідації комунальних підприємств Закарпатської обласної ради на 2020 2025 роки» опубліковане на сайті Закарпатської обласної ради 27 грудня 2019 року.

Тобто, вищенаведені відомості є відкритими для безоплатного доступу на офіційному веб-сайті починаючи з дати їх оприлюднення.

Суд приходить до висновку, що з моменту офіційного оприлюднення оскаржуваних рішень особа, вважаючи, що такими рішеннями чи окремими їх положеннями порушено її права набуває можливість оскаржити його у встановленому законодавством порядку.

Є неприйнятним послання представника позивача, що строк звернення до суду пов`язується з конкретними негативними наслідками застосування оскаржуваних рішень, а саме з дати внесення до державного реєстру запису про ліквідацію аптеки - 17 вересня 2025 року, оскільки дата вчинення дій спрямованих на реалізацію повноважень, які пов`язані із оскаржуваними рішеннями не змінює момент, з якого позивач повинен був дізнатись про порушення своїх прав починаючи, а свідчить лише про час, коли позивач почав вчиняти дії щодо реалізації свого права і ця дата не пов`язується з початком перебігу строку звернення до суду.

При цьому законодавець, зокрема виходить з безпосередньої обізнаності особи про факти порушення її прав, а й об`єктивної можливості цієї особи знати про такі факти.

Враховуючи викладене, суд приходить до висновку, що позивачем не наведено поважних підстав, які б унеможливили звернення його до суду в межах встановленого КАС України строку.

Обставини, на які посилається позивач, не свідчать про існування будь-яких об`єктивних перешкод у реалізації ним своїх прав на судовий захист з метою відновлення прав, свобод чи законних інтересів.

Таким чином, позивачем порушено строк звернення до суду, доказів на підтвердження поважності причин його пропуску не надано.

Зважаючи на те, що позивачем не вказано причини пропуску строку звернення до суду з позовом та не надано заяву про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, позовна заява підлягає залишенню без руху.

Вирішення питання про поновлення строку звернення до суду, суд здійснює виключно з ініціативи та у межах наведених доводів заінтересованої особи. Таким чином, позивачеві слід надати пояснення та докази на їх підтвердження, що свідчать про існування обставин, які об`єктивно перешкоджали позивачеві починаючи з дати прийняття оскаржуваних положень звернутись до суду з адміністративним позовом у строки, визначені статтею 122 КАС України.

За таких обставин, позовну заяву необхідно залишити без руху та надати позивачу строк, протягом якого йому необхідно надати мотивовану заяву про поновлення строку звернення до адміністративного суду.

Відповідно до статті 123 КАС України, у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку. Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву. Якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду. Якщо після відкриття провадження у справі суд дійде висновку, що викладений в ухвалі про відкриття провадження у справі висновок суду про визнання поважними причин пропуску строку звернення до адміністративного суду був передчасним, і суд не знайде інших підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

З огляду на викладене, з врахуванням статті 123 КАС України, адміністративний позов, поданий після закінчення строків, установлених законом, слід залишити без руху.

Відповідно до статті 171 частини 13 КАС України, суддя, встановивши після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 160, 161 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Відповідно до статті 169 частини 4 пункту 1 КАС України, позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

Таким чином, для усунення недоліків позовної заяви позивачу необхідно надати мотивовану заяву про поновлення строку звернення до адміністративного суду.

Керуючись статтями 160, 161, 169, 171, 248 КАС України суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Заяву представника Комунальної установи "Управління спільною власністю територіальних громад" Закарпатської обласної ради про залишення позовної заяви без розгляду задовольнити частково.

Позовну заяву ОСОБА_1 в особі представника адвоката Батрина Станіслава Віталійовича до Закарпатської обласної ради та Комунальної установи "Управління спільною власністю територіальних громад" Закарпатської обласної ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору - Заклад охорони здоров`я - комунальне підприємство Центральна районна аптека № 14 ЗОВО Фармація про визнання протиправним та скасування рішень, зобов`язання вчинити дії залишити без руху.

Надати позивачу строк п`ять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху для усунення вищезазначених недоліків.

Попередити позивача, що у випадку не виправлення недоліків, вказаних в ухвалі про залишення позовної заяви без руху у встановлені судом строки, позовна заява буде повернута позивачеві.

Ухвала окремо не оскаржується. Заперечення проти такої ухвали може бути включено до апеляційної чи касаційної скарги на рішення суду, прийняте за результатами розгляду справи.

Відповідно до статті 243 частини 3 КАС України 03 лютого 2026 року було проголошено вступну та резолютивну частини ухвали. Ухвалу у повному обсязі було складено 09 лютого 2026 року.

Суддя С.Є. Гаврилко