Справа № 363/793/26
Суддя: Дьоміна О. П.
Дата ухвалення: 2026-02-09 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

"09" лютого 2026 р. Справа № 363/793/26
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 лютого 2026 року м. Вишгород

Суддя Вишгородського районного суду Київської області Дьоміна О.П. вирішуючи питання про відкриття провадження в адміністративній справі за позовною заявою ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 , третя особа: Іванківський відділ державної виконавчої служби у Вишгородському районі Київської області Київського міжрегіонального управління Міністерства юстиції України, про визнання протиправною та скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення,-

ВСТАНОВИВ:

06.02.2026 року позивач звернувся до Вишгородського районного суду Київської області із вказаним позовом, в якому просив поновити строк на подання позовної заяви та визнати протиправною і скасувати постанову за №322/1 від 14.03.2025 по справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 .

Згідно з п. 3 ч. 1 ст. 171 КАС України, суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим стст ст. 160, 161, 172 цього Кодексу.

Ознайомившись з матеріалами позовної заяви, судом встановлено, що пред`явлений адміністративний позов підлягає залишенню без руху з наступних підстав:

Так, позивач, звертаючись до суду, на виконання вимог ст. 161 КАС України посилався на те, що пропуск строку в цьому випадку є поважним оскільки про наявність оскаржуваної постанови він дізнався лише 05.02.2026 року після накладення арешту у ВП за №80036434.

Відповідно до ч. 2 ст. 286 КАС України, позовну заяву щодо оскарження рішень суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності може бути подано протягом десяти днів з дня ухвалення відповідного рішення (постанови), а щодо рішень (постанов) по справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, у тому числі зафіксовані в автоматичному режимі, - протягом десяти днів з дня вручення такого рішення (постанови).

Частина 6 ст. 161 КАС України наголошує, що у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Згідно ч. 1 ст. 123 КАС України, у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Відповідно до ст. 121 КАС України суд за заявою учасника справи має право поновити пропущений процесуальний строк, встановлений законом, але якщо визнає причини його пропуску поважними.

В даному випадку необхідно зазначити, що поважними причинами визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належними доказами, однак такі докази позивачем до суду не надано.

Строк звернення до адміністративного суду це строк, в межах якого особа, яка має право на позов, повинна звернутися до адміністративного суду для захисту своїх прав у публічно-правових відносинах або для реалізації владних повноважень.

Строки звернення до адміністративного суду з позовом обмежують час, протягом якого такі правовідносини вважаються спірними.

Верховний Суд у постанові від 20.11.2018 р. у справі за №907/50/16, зокрема вказав, що "Позовна давність не є інститутом процесуального права та не може бути відновлена (поновлена) в разі її спливу, але позивач вправі отримати судовий захист у разі визнання поважними причин пропуску позовної давності. Поважність причин пропуску строку звернення до суду визначається в кожному випадку окремо. Питання щодо поважності цих причин, тобто наявності обставин, які з об`єктивних, незалежних від позивача підстав унеможливлювали або істотно утруднювали своєчасне подання позову, вирішується судом у кожному конкретному випадку з урахуванням наявних фактичних даних про такі обставини."

Дотримання строків звернення до адміністративного суду є однією з умов дисциплінування учасників публічно-правових відносин у випадку, якщо вони стали спірними.

В разі пропуску строку звернення до суду, підставами для визнання поважними причин такого пропуску є лише наявність обставин, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення відповідних дій та підтверджені належними доказами.

Як убачається зі змісту позовної заяви, позивач стверджує, що про наявність оскаржуваної ним постанови він дізнався лише 05.02.2026 року після накладення арешту у ВП за №80036434, при цьому до матеріалів справи не додано жодних доказів, які б підтверджували ці обставини.

У зв`язку з викладеним, позивачу слід надати до суду належні та допустимі докази, що підтверджують поважність причин пропуску строку звернення до адміністративного суду встановленого ч. 2 ст. 286 КАС України.

Крім того, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів) (ч. 4 ст. 161 КАС України).

Як убачається з поданої позовної заяви, до неї не додано зокрема і копії оскаржуваної постанови, яку позивач має можливість самостійно отримати у відповідача та/або у третьої особи. А відтак суд позбавлений можливості розглянути питання про відкриття провадження у справі, оскільки відсутній належний доказ на підтвердження предмета оскарження.

Згідно вимог ст. 80 КАС України - учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений в ч. 2 та ч. 3 ст. 79 цього Кодексу. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї.

Частина 2 зазначеної статті наголошує, що у клопотанні про витребування доказів повинно бути зазначено:

1) який доказ витребовується;

2) обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати;

3) підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа;

4) заходи, яких особа, що подає клопотання, вжила для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів, та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу.

Дійсно позовна заява ОСОБА_1 серед інших вимог містить і вимогу про витребування доказів від відповідача, в тому числі і копії оскаржуваної постанови, при цьому позивач посилається на те, що витребувані ним у відповідача самостійно зазначені докази надані йому не були, але як вбачається зі змісту позову та доданих документів позовна заява та заява позивача до відповідача про витребування доказів датовані однією датою 05.02.2026 року.

Таким чином позивачу, в разі неможливості самостійно надати докази, до позову необхідно надати клопотання про витребування доказів, відповідно до вимог ст. 80 КАС України, в якому зокрема і зазначити заходи, яких особа, що подає клопотання, вжила для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів, та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу.

Так, відповідно до ч. 1 ст. 161 КАС України - до позовної заяви додаються її копії, а також копії доданих до позовної заяви документів, відповідно до кількості учасників справи, крім випадків, визначених ч. 2 цієї статті.

У разі подання позовної заяви та доданих до неї документів в електронній формі через електронний кабінет до позовної заяви додаються докази надсилання її копії та копій доданих документів іншим учасникам справи з урахуванням положень ст. 44цього Кодексу (ч. 2 ст. 161 КАС України).

Разом з цим, звертаючись до суду із позовною заявою в електронній формі, через систему «Електронний суд», позивачем не додано до матеріалів справи доказів надсилання її копії та копій доданих до неї документів відповідачу та третій особі, з урахуванням положень ст. 44 КАС України, як і не додано до матеріалів справи копій позову з додатками для надіслання відповідачу і третій особі судом.

Як зазначив Європейський Суд з прав людини (справа «Каменівська проти України»), «право на звернення до суду, одним з аспектів якого є право доступу до суду не є абсолютним, воно може бути обмеженим. Правила регулювання строків для подання скарги, безумовно, мають на меті забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності. Зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці правила будуть застосовані».

Відповідно до ч. 1 ст. 169 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених ст. ст. 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Оскільки, позовна заява містить вищезазначені недоліки, вона підлягає залишенню без руху з наданням позивачеві строку для усунення зазначених недоліків.

Керуючись ст. ст. 160, 161, 169 КАС України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 , третя особа: Іванківський відділ державної виконавчої служби у Вишгородському районі Київської області Київського міжрегіонального управління Міністерства юстиції України, про визнання протиправною та скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення зазначених в мотивувальній частині ухвали недоліків тривалістю десять днів з дня отримання копії даної ухвали.

Роз`яснити позивачу, що позовна заява буде повернута, якщо заяву не буде подано позивачем в зазначений строк або вказані ним підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя О.П. Дьоміна