Справа № 420/2623/26
Суддя: Дубровна В.А.
Дата ухвалення: 2026-02-09 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 420/2623/26
УХВАЛА

09 лютого 2026 року м. Одеса

Суддя Одеського окружного адміністративного суду Дубровна В.А, перевіривши виконання вимог статей 160-161 КАС України за адміністративним позовом ОСОБА_1 до військової частини НОМЕР_1 про визнання протиправною та скасування наказу,

встановила:

До суду з позовом звернувся ОСОБА_1 (далі - позивач, ОСОБА_1 ) до військової частини НОМЕР_1 (далі відповідач), яким просить:

- визнати протиправною бездіяльність командира військової частини НОМЕР_1 (з основної діяльності)

- скасувати наказ від 23.02.2024 р. № 278 «Про результати службового розслідування за фактом отримання травми майором ОСОБА_1 та невидачі довідки про її обставини.

- зобов`язати командира військової частини НОМЕР_1 усунути допущені порушення прав ОСОБА_1 , а саме: провести у встановленому порядку службове розслідування, та видати довідку ОСОБА_1 про обставини отриманої травми.

Відповідно до ст. 171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, серед іншого, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Ознайомившись з адміністративним позовом та доданими до нього документами, суддя вказує про таке.

Відповідно до пунктів 4, 5 частини п`ятої статті 160 КАС України в позовній заяві зазначаються: зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Під змістом позовних вимог (предмет позову) слід розуміти як дію суду, про вчинення якої позивач вимагає ухвалити судове рішення, що спрямована на задоволення певної матеріально-правової вимоги. Ця вимога повинна носити правовий характер і бути підвідомчою суду.

Зважаючи на те, що рішення суду завжди спрямоване на захист конкретного суб`єктивного права, зміст позовних вимог не може бути абстрактним чи містити певні умовні категорії і повинен формулюватись максимально чітко і зрозуміло, оскільки від якості позовної заяви, юридично правильного змісту позовних вимог, зазначення способу судового захисту залежить швидкий і ефективний розгляд справи.

Обов`язок щодо визначення (формулювання) позовних вимог, з якими особа звертається до суду за захистом своїх прав, на етапі подання позовної заяви процесуальним законодавством покладено саме на позивача і задля цього законодавцем визначені вимоги до позовної заяви, що містяться в статті 160 КАС України.

Право на звернення до суду та способи судового захисту визначено у статті 5 КАС України.

Так, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом, зокрема, визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії, визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень.

При цьому, вимога про визнання протиправними дії чи бездіяльності є передумовою для застосування інших способів захисту порушеного права (зобов`язати прийняти рішення, вчинити дії або утриматися від їх вчинення тощо) як наслідок протиправності дії чи бездіяльності.

Як вбачається з прохальної частини, то позовні вимоги заявлені стосовно протиправної бездіяльності "командира військової частини НОМЕР_1 (з основної діяльності)" без зазначення в чому полягає така бездіяльність.

Крім того, індивідуальний акт - акт (рішення) суб`єкта владних повноважень, виданий (прийняте) на виконання владних управлінських функцій або в порядку надання адміністративних послуг, який стосується прав або інтересів визначеної в акті особи або осіб, та дія якого вичерпується його виконанням або має визначений строк (пункт 19 частини 1 статті 4 КАС України).

Відповідно до прохальної частини позову, позивач з поміж іншого оскаржує наказ від 23.02.2024 р. № 278 «Про результати службового розслідування за фактом отримання травми майором ОСОБА_1 та невидачі довідки про її обставини.

При цьому, за вимогою частина 7 ст. 161 КАС України до заяви про визнання індивідуального акта протиправним.... додається також оригінал або копія оспорюваного акта..., а у разі відсутності акта у позивача - клопотання про його витребування.

Разом з тим, додані до позовної заяви додатки не містять оскаржуваного наказу або клопотання про його витребування з зазначенням причин неможливості його надання позивачем.

В контексті вказаного суддя також зауважує, що відповідно до частини першої статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Згідно з частиною третьою статті 122 КАС України для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

У силу частини п`ятої статті 122 КАС України для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Порядок обчислення строку звернення до суду, зокрема й визначення дня, який є датою початку обчислення строку звернення до суду, врегульовано у частині другій статті 122 КАС України: «[…] строки для звернення до адміністративного суду, […] якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів».

Отже, за загальним правилом строк звернення до суду обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів. Разом з тим, передбачено, що може бути визначено й інший порядок такого обчислення.

Як встановлено судом, у спірних правовідносинах строк звернення до суду встановлюється спеціальною нормою - частиною п`ятою статті 122 КАС України.

Однак, з позовною вимогою в частині оскаржуваного наказу від 23.02.2024 № 278, позивач звернувся 02.02.2026 року (дата формування позовної заяви), тобто зі спливом більше року після його прийняття, що свідчить про порушення строків звернення до суду, визначених ч. 5 ст. 122 КАС України.

Згідно ч. 6 ст. 161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Таким чином, вищевказані обставини є недоліками позовної заяви та створюють перешкоди для вирішення питання про наявність підстав для відкриття провадження у справі.

Відповідно до частини 1 статті 169 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Частиною 2 статті 169 КАС України встановлено, що в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Зважаючи на викладене, позовна заява відповідно до ч.1 ст.169 КАС України підлягає залишенню без руху із встановленням позивачу строку для усунення її недоліків.

Керуючись ст.ст.160, 161,ч. 1 ст. 169 КАС України,

ухвалила:

Залишити позовну заяву без руху.

Встановити позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви протягом десяти днів з дня отримання даної ухвали шляхом надання

- заяви або уточненої редакції позову в частині, з визначенням позовних вимог щодо оскаржуваної бездільності.

- оригінал або копію оскаржуваного наказу;

- заяви про поновлення строку звернення до суду з позовними вимогами в частині спірного наказу від 23.02.2024 № 278, з обов`язковим зазначенням обставин, які були б об`єктивно непереборними та не залежали від його волевиявлення, були б пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення у справі процесуальних дій.

У разі невиконання цієї ухвали, позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу.

Ухвала окремо не оскаржується.

Суддя В.А. Дубровна