Справа № 480/429/26
Суддя: І.Г. Шевченко
Дата ухвалення: 2026-02-09 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

СУМСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

09 лютого 2026 року Справа № 480/429/26

Сумський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Шевченко І.Г., розглянувши матеріали позовної заяви Військової частини НОМЕР_1 до ОСОБА_1 про стягнення коштів,

В С Т А Н О В И В:

До Сумського окружного адміністративного суду в системі Електронний суд 24.01.2026 звернулася Військова частина НОМЕР_1 з позовною заявою до ОСОБА_1 про стягнення з ОСОБА_1 на користь Військової частини НОМЕР_1 на загальну суму 7 110 грн. 89 коп. (сім тис. сто десять грн. 89 коп.).

Вказана позовна заява зареєстрована відділом документального забезпечення суду 26.01.2026.

У порядку ч.3 ст.171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) судом до відповідного органу реєстрації місця перебування та місця проживання особи було направлено запит щодо надання інформації про зареєстроване місце проживання (перебування) відповідача, відповідь на який надійшла 05.02.2026.

Разом з тим, перевіривши матеріали позовної заяви, суд дійшов висновку, що позовна заява подана з порушенням ст.161 КАС України, а тому підлягає залишенню без руху.

Так, відповідно до ч.6 ст.161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Суд, який вирішує публічно-правовий спір, повинен перевірити коли дізнався позивач про порушення своїх прав чи повинен був дізнатися, чи не пропущено позивачем встановлений строк звернення до суду, якщо так, то чи є в матеріалах позову докази поважності причин його пропуску.

Представник позивача у позові в обґрунтування вимог вказує, що в ході проведення службового розслідування щодо факту самовільного залишення місця тимчасової дислокації підрозділу старшим сержантом ОСОБА_1 встановлено факт безпідставного нарахування грошового забезпечення за період фактичного невиконання військовослужбовцем обов`язків військової служби на загальну суму 7 110 грн. 89 коп. Згідно довідки-розрахунку від 30.07.2025 №945, нарахованого та виплаченого грошового забезпечення за період з 26.07.2025-31.07.2025 старшому сержанту ОСОБА_1 , за період фактичної відсутності нараховано та сплачено щомісячне грошове забезпечення на загальну суму 7 110 грн. 89 коп.

Відповідно до п. 4 ч. 4 ст. 169 КАС України Військова частина НОМЕР_1 направила ОСОБА_1 на адресу: АДРЕСА_1 ., лист від 28.11.2025 №10/24193-25-Вих про добровільне відшкодування завданої шкоди. Втім на час подачі позовної заяви військовослужбовцем не відшкодовано завдану шкоду державі, що становить суму 7 110 грн. 89 коп.

Втім, оцінюючи вказані обставини, суд відмічає, що спори, пов`язані з питаннями реалізації правового статусу особи, яка перебуває на посаді публічної служби, від моменту її прийняття на посаду і до звільнення з публічної служби, зокрема, й питаннями відповідальності за рішення, дії чи бездіяльність на відповідній посаді, що призвели до завдання шкоди/збитків, навіть якщо притягнення її до відповідальності шляхом подання відповідного позову про стягнення такої шкоди/збитків відбувається після її звільнення з державної служби - підлягають вирішенню в порядку адміністративного судочинства (вказану правову позицію викладено у постановах Великої Палати Верховного Суду від 05.12.2018 у справі № 818/1688/16, від 12.12.2018 у справі №804/285/16).

Згідно із преамбулою Закону України Про матеріальну відповідальність військовослужбовців та прирівняних до них осіб за шкоду, завдану державі від 03.10.2019 №160-ІХ (далі Закон №160-ІХ) цей Закон визначає підстави та порядок притягнення військовослужбовців та деяких інших осіб до матеріальної відповідальності за шкоду, завдану державному майну, у тому числі військовому майну, майну, залученому під час мобілізації, а також грошовим коштам, під час виконання ними службових обов`язків.

Верховний Суд у постанові від 18.01.2024 у справі № 520/11225/23 вказав, що за змістом положень Закону №160-ІХ особа може бути притягнута до матеріальної відповідальності протягом трьох років з дня виявлення завданої шкоди, про що командир (начальник) видає відповідний наказ. Однак, термін у три роки передбачений саме для притягнення особи до відповідальності. Водночас відшкодування завданої шкоди - у разі, якщо рішення про притягнення до матеріальної відповідальності особи не прийнято до її звільнення зі служби - здійснюється у судовому порядку. При цьому Закон №160-ІХ не визначає строки звернення до суду щодо відшкодування такої шкоди. За таких умов, при визначенні строку звернення суб`єкта владних повноважень до суду з позовом про відшкодування завданої шкоди застосуванню підлягають відповідні норми КАС України.

Так, відповідно до абзацу другого частини другої статті 122 КАС України для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень встановлюється тримісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня виникнення підстав, що дають суб`єкту владних повноважень право на пред`явлення визначених законом вимог. Цим Кодексом та іншими законами можуть також встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень.

Як встановлено судом з матеріалів доданого до позову висновку службового розслідування від 09.08.2025 №04.4/1236/25-СР, за фактом самовільного залишення 26.07.2025 місця тимчасової дислокації підрозділу інспектором прикордонної служби 3 категорії ОСОБА_1 , комісія по проведенню службового розвідування дійшла висновку про підтвердження факту самовільного залишення 26.07.2025 місця тимчасової дислокації підрозділу ( АДРЕСА_2 ) інспектора прикордонної служби 3 категорії - номер обслуги першої групи протитанкових ракетних комплексів протитанкового відділення третього відділу прикордонної служби (тип С) першої прикордонної комендатури швидкого реагування НОМЕР_2 мобільного прикордонного загону старшим сержантом ОСОБА_1 .

У зв`язку з чим у вказаному вище висновку комісія серед іншого пропонує відділу юридичного забезпечення, після порушення кримінального провадження за ч. 5 ст. 407 Кримінального Кодексу України «самовільне залишення військової частини або місця служби військовослужбовцем, а також нез`явлення його вчасно на службу без поважних причин, вчинені в бойовій обстановці, а так само ті самі дії тривалістю понад три доби, вчинені в умовах воєнного стану», по військовослужбовцю старшого сержанта ОСОБА_1 підготувати документи для стягнення суми збитків, завданих державі в особі НОМЕР_2 мобільного прикордонного загону Державної прикордонної служби України у розмірі 7 110,89 грн., а саме: 5 007,00 грн. - грошове забезпечення (перераховане на картковий рахунок); 914,99 грн - компенсація ПДФО; 76,25 грн- військовий збір; 1 112,65 грн. - нарахований та сплачений Єдиний соціальний внесок.

Висновок був затверджений наказом начальника НОМЕР_2 мобільного прикордонного загону від 14.08.2025, про що вказує сам позивач у позові. Тобто ще станом на 14.08.2025 позивачу було відомо про обставини та розмір нанесених збитків відповідачем державі.

Втім з цим позовом до суду представник позивача звернувся лише 24.01.2026, тобто із пропуском 3-місячного строку звернення до суду. Заяви про поновлення пропущеного строку звернення до суду із зазначенням поважності причин такого пропуску позивачем до позову не додано.

Відповідно до частини першої статті 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Відповідно до ч. 1 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. Згідно ч.2 ст.169 КАС України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись ст. ст. 132, 133, 160, 169, 243, 248, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву Військової частини НОМЕР_1 до ОСОБА_1 про стягнення коштів - залишити без руху.

Недоліки позовної заяви можуть бути усунені позивачем протягом 10 днів з дня отримання копії цієї ухвали шляхом подання до суду заяви про поновлення строку на звернення з позовом до суду із зазначенням у ній підстав та наданням доказів поважності його пропуску.

У разі невиконання вимог цієї ухвали позовна заява буде повернута позивачу.

Копію даної ухвали направити особі, що звернулась з позовною заявою.

Ухвала набирає законної сили з дня її прийняття та оскарженню не підлягає.

Суддя І.Г. Шевченко