Справа № 140/16200/25
Суддя: Стецик Назар Васильович
Дата ухвалення: 2026-02-06 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ВОЛИНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 лютого 2026 року ЛуцькСправа № 140/16200/25

Волинський окружний адміністративний суд у складі судді Стецика Н.В., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю ОРБІТАБУД до Головного управління ДПС у Волинській області про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю ОРБІТАБУД (далі ТОВ ОРБІТАБУД, позивач) звернулося з позовом до Головного управління ДПС у Волинській області (далі ГУ ДПС у Волинській області, відповідач) про визнання протиправним та скасувати рішення комісії ГУ ДПС у Волинській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 28.07.2025 №39396 про відповідність платника податку на додану вартість ТОВ ОРБІТАБУД критеріям ризиковості платника податку; зобов`язання відповідача виключити ТОВ ОРБІТАБУД з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що є юридичною особою приватного права, зареєстрованою та такою, що здійснює реальну господарську діяльність у сфері будівництва житлових і нежитлових будівель, виконання будівельно-монтажних робіт, виготовлення та постачання будівельних матеріалів, що підтверджується видами економічної діяльності відповідно до Класифікатора видів економічної діяльності.

Позивач вказує, що комісією ГУ ДПС у Волинській області послідовно приймалися рішення від 27.05.2025 №28617, від 09.07.2025 №66021 та від 28.07.2025 №39396 про відповідність ТОВ ОРБІТАБУД пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку на додану вартість, затверджених додатком 1 до Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 №1165.

На думку позивача, оскаржуване рішення від 28.07.2025 №39396 є протиправним, оскільки не містить належної мотивації, конкретної податкової інформації та обґрунтування причин віднесення підприємства до ризикових платників податків, як того вимагають положення пункту 6 Порядку №1165.

Позивач зазначає, що на виконання вимог Порядку №1165 ним неодноразово подавалися письмові пояснення та підтверджуючі документи (30.06.2025 та 23.07.2025), зокрема договори, первинні бухгалтерські документи, товарно-транспортні накладні, платіжні документи, документи щодо наявності основних засобів, трудових ресурсів, ліцензії, сертифікати відповідності та податкова звітність, які, на переконання позивача, підтверджують реальність господарських операцій та можливість їх здійснення.

Також позивач наголошує, що відповідачем у попередніх рішеннях не було чітко визначено вичерпний перелік документів, які необхідно надати для спростування ризиковості, а у оскаржуваному рішенні фактично повторено формулювання попередніх рішень без урахування поданих пояснень і документів.

Позивач вважає, що такі дії контролюючого органу порушують вимоги частини другої статті 19 Конституції України, положення Податкового кодексу України, а також принципи правової визначеності та обґрунтованості рішень суб`єктів владних повноважень.

Ухвалою Волинського окружного адміністративного суду від 22.12.2025 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі, ухвалено розгляд справи проводити за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи.

Відповідач у відзиві на позов заперечує проти його задоволення та вважає позовні вимоги необґрунтованими.

Відповідач зазначає, що рішення від 28.07.2025 №39396 прийняте комісією регіонального рівня відповідно до пункту 6 Порядку №1165 на підставі податкової інформації, отриманої в процесі поточної діяльності контролюючого органу, яка свідчить про ризиковість господарських операцій позивача.

Зокрема, відповідач посилається на результати аналізу даних Єдиного реєстру податкових накладних та інформаційних систем ДПС, відповідно до яких встановлено факти придбання ТОВ ОРБІТАБУД будівельної цегли та металевих контейнерів у контрагентів, щодо яких не простежується походження товару за ланцюгом постачання, а також здійснення операцій, які, на думку відповідача, не пов`язані з основною господарською діяльністю позивача.

Відповідач зазначає, що при розгляді поданих позивачем пояснень та документів встановлено їх недостатність для підтвердження реальності господарських операцій та спростування ризиковості, зокрема через ненадання або неналежне оформлення товаросупровідних документів, документів складського обліку, інвентаризаційних описів, документів щодо перевезення та документів про відповідність продукції.

Також відповідач наголошує, що відповідно до пункту 6 Порядку №1165 саме на платника податку покладено обов`язок подання інформації та документів, які спростовують відповідність критеріям ризиковості, а комісія регіонального рівня діє в межах наданих їй повноважень.

На думку відповідача, оскаржуване рішення відповідає вимогам Податкового кодексу України, Порядку №1165 та не порушує прав і законних інтересів позивача, у зв`язку з чим просить в задоволенні позову відмовити повністю, а розгляд справи здійснювати за участі представника ГУ ДПС у Волинській області.

Суд звертає увагу, що за змістом статті 162 КАС України у відзиві на позовну заяву відповідач викладає виключно заперечення проти позову, відзив не може містити будь-яких заяв чи клопотань, позаяк заяви та клопотання учасники справи подають окремо у письмовій формі із зазначенням підстав та з дотриманням інших вимог статті 167 КАС України. Відтак, заявлене у відзиві на позовну заяву клопотання про розгляд справи за участі представника ГУ ДПС у Волинській області (в судовому засіданні) не підлягало судом вирішенню по суті.

Разом з відзивом до суду від представника відповідача надійшло клопотання про залишення позову без розгляду.

Ухвалою суду від 06.02.2026 відмовлено в задоволенні клопотання представника ГУ ДПС у Волинській області про залишення позову без розгляду.

Дослідивши письмові докази та письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, суд встановив наступне.

Як слідує із відомостей Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, ТОВ ОРБІТАБУД зареєстроване як юридична особа, видами діяльності якого, зокрема, є: 41.20 Будівництво житлових і нежитлових будівель (основний); 23.61 Виготовлення виробів із бетону для будівництва; 43.29 Інші будівельно-монтажні роботи; 46.73 Оптова торгівля деревиною, будівельними матеріалами та санітарно-технічним обладнанням; 49.41 Вантажний автомобільний транспорт; 71.12 Діяльність у сфері інжинірингу, геології та геодезії, надання послуг технічного консультування в цих сферах; 42.99 Будівництво інших споруд, н.в.і.у.

09.07.2025 комісією ГУ ДПС у Волинській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних прийнято рішення №66021 про відповідність платника податку на додану вартість ТОВ ОРБІТАБУД критеріям ризиковості платника податку; підстава пункт 8 Критеріїв ризикованості платника податку, а саме у зв`язку з ненаданням платником податку копій документів, які можуть свідчити про невідповідність критеріям ризиковості платника податку, зокрема: первинних документів щодо постачання/придбання товарів/послуг; первинних документів щодо транспортування; складських документів (інвентаризаційних описів); документів щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність); сертифіката відповідності.

У рішенні зазначено коди податкової інформації, яка є підставою для розгляду питання про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, а саме: 02 придбання товару, походження якого не прослідковується за ланцюгом придбання, якщо придбання здійснюється не у виробника такого товару; 14 постачання товарів/послуг за рахунок сформованого реєстраційного ліміту (СУМнакл) у зв`язку з придбанням товарів, не пов`язаних з господарською діяльністю платника податку, якщо постачальник не є виробником товару / послуги, що постачається.

Інформацією, за якою встановлена відповідність платника податку критеріям ризиковості визначено: придбання товарів згідно з кодами УКТ ЗЕД , за період з 28.11.2024 по 27.05.2025.

23.07.2025 позивач, не погоджуючись із вказаним рішенням, подав до ГУ ДПС у Волинській області пояснення про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Так, на спростування тверджень контролюючого органу, які слугували підставою для винесення рішення про відповідність ТОВ ОРБІТАБУД критеріям ризиковості платника податку від 09.07.2025 №66021, позивачем 23.07.2025 повідомлення №1 щодо невідповідності критеріям ризиковості платника податку, а саме: пояснення, ліцензію Державної архітектурно-будівельної інспекції, штатний розпис, договори оренди транспортних засобів, договори купівлі-продажу транспортного засобу, договір підряду, договір купівлі-продажу майнових прав на об`єкт нерухомості, декларацію про відповідність продукції вимогам технічного регламенту безпеки машин, видаткові накладні, платіжні інструкції, акти звірок взаєморозрахунків з контрагентами, товарно-транспортні накладні, рахунки на оплату, сертифікат відповідності, сертифікат об`єкта будівництва, штатний розпис, акти приймання-передачі, оборотно-сальдові відомості по рах.10, 205,104 тощо.

За результатами розгляду пояснень та поданих документів комісія ГУ ДПС у Волинській області прийняла рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку від 28.07.2025 №39396.

Вищевказане рішення винесено на підставі пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку на додану вартість, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 №1165, відповідно до довідника кодів податкової інформації, затверджених наказом ДПС від 11.01.2023 №17, а саме по кодах: 02 придбання товару, походження якого не прослідковується за ланцюгом придбання, якщо придбання здійснюється не у виробника такого товару; 14 постачання товарів/послуг за рахунок сформованого реєстраційного ліміту (СУМнакл) у зв`язку з придбанням товарів, не пов`язаних з господарською діяльністю платника податку, якщо постачальник не є виробником товару / послуги, що постачається.

Інформацією, за якою встановлена відповідність платника податку критеріям ризиковості, визначено: придбання товарів згідно з кодами УКТЗЕД , за період з 28.11.2024 по 27.05.2025.

Додатково в рішенні зазначено, що платником податку не надано копій документів, які можуть свідчити про невідповідність критеріям ризиковості платника податку, зокрема: первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, первинні документи щодо зберігання, первинні документи щодо транспортування, складські документи (інвентаризаційні описи), акт приймання-передачі товарів (робіт, послуг), документ щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність), сертифікат відповідності.

Окремо зазначено, що надані пояснення та документи є недостатніми для підтвердження можливості здійснення операцій та спростування ризиковості. Пояснення та підтверджуючі документи по операціях, які зазначені в рішенні про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості №66021 від 09.07.2024р. як ризикові надані не в повному обсязі (товаросупровідні документи, документи по операціях з перевізником, інвентаризаційні описи, відсутні свідоцтва про реєстрацію контейнерів-рефрижераторів (технічні паспорти), сертифікати відповідності).

Позивач, вважаючи спірне рішення протиправним, звернувся до суду з даним позовом.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає наступне.

Частиною другою статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема, вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства визначає Податковий кодекс України від 02.12.2010 №2755-VI (далі - ПК України).

Згідно з пунктом 201.16 статті 201 ПК України реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.

Порядок зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 №1165.

Відповідно до пункту 5 Порядку №1165 платник податку, яким складено та/або подано для реєстрації в Реєстрі податкову накладну/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряється щодо відповідності критеріям ризиковості платника податку (додаток 1), показникам, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку (додаток 2).

Згідно з пунктом 6 Порядку №1165 у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, який склав та/або подав податкову накладну/розрахунок коригування для реєстрації в Реєстрі, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація такої податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється (крім розрахунку коригування, складеного відповідно до вимог підпунктів б і в підпункту 97.4 пункту 97 підрозділу 2 розділу ХХ Перехідні положення Кодексу).

Питання відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку розглядається комісією регіонального рівня.

У разі встановлення відповідності платника податку хоча б одному з критеріїв ризиковості платника податку комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Включення платника податку до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.

Платник податку отримує рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку через електронний кабінет у день прийняття такого рішення (додаток 4).

У рішенні зазначається підстава та інформація, за якою встановлено відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

У разі відповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку згідно з пунктом 8 додатка 1 у відповідних полях рішення зазначаються детальна інформація, за якою встановлено відповідність критеріям ризиковості платника податку, тип операції (придбання/постачання), період здійснення господарської операції, код згідно з УКТЗЕД/Державним класифікатором/умовним кодом товару, податковий номер платника податку, задіяного в ризиковій операції, дата включення платника податку, задіяного в ризиковій операції, до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Додатком 1 до Порядку №1165 затверджені Критерії ризиковості платника податку на додану вартість, пунктом 8 яких визначено такий критерій: у контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування. Довідник кодів податкової інформації, що стала підставою для розгляду питання про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, визначається ДПС та затверджується відповідним наказом, який оприлюднюється на офіційному веб-сайті ДПС.

Додатком 4 до Порядку №1165 затверджено форму рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку.

У разі відповідності пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку зазначається код (коди) податкової інформації, яка є підставою для прийняття рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Так, з метою реалізації вимог абзацу другого пункту 8 додатка 1 до Порядку №1165 наказом Державної податкової служби України від 11.01.2023 №17 затверджено довідник кодів податкової інформації, яка є підставою для прийняття рішення про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку (у редакції після 05.03.2025), зокрема:

код 02 придбання товару, походження якого не прослідковується за ланцюгом придбання, якщо придбання здійснюється не у виробника такого товару;

код 14 постачання товарів/послуг за рахунок сформованого реєстраційного ліміту (СУМнакл) у зв`язку з придбанням товарів, не пов`язаних з господарською діяльністю платника податку, якщо постачальник не є виробником товару / послуги, що постачається.

Як вбачається із рішення комісії від 28.07.2025 №39396 про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку, воно прийнято на підставі пункту 6 Порядку №1165 та з урахуванням критерія ризиковості платника податку, передбаченого пунктом 8 Критеріїв ризиковості платника податку на додану вартість (додатку 1 до Порядку №1165), а саме з урахуванням отриманих від платника податку інформації та копій відповідних документів від 23.07.2025 №1 (по кодах 02 та 14).

З приводу підстав віднесення позивача до ризикових платників податку на додану вартість за наслідками придбання товарів по кодах УКТ ЗЕД , за період з 28.11.2024 по 27.05.2025, а саме: підтверджуючі документи надані не в повному обсязі (товаросупровідні документи, документи по операціях з перевізником, інвентаризаційні описи, відсутні свідоцтва про реєстрацію контейнерів-рефрижераторів (технічні паспорти), сертифікати відповідності), суд зазначає наступне.

Мотиви прийняття оскаржуваного рішення відображені у витязі з протоколу засідання комісії №1 ГУ ДПС у Волинській області з питань зупинення реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 28.07.2025 №148.

Комісія зазначила, що згідно відомостей про суми нарахованого доходу, утриманого та сплаченого податку на доходи фізичних осіб та військового збору за квітень 2025 року, кількість працюючих у ТОВ ОРБІТАБУД становить - 87 осіб, середньомісячна заробітна плата -21 604,75 гривень.

За даними СЕА ПДВ, сума ліміту ТОВ ОРБІТАБУД станом на 27.05.2025 складає 932,1 тис гривень.

Згідно даних ЄРПН, за період 2024-2025 років, встановлено, що ТОВ ОРБІТАБУД здійснює будівництво житлових приміщень з подальшою реалізацією, а також надає послуги з виконання будівельних робіт за договорами підряду.

При цьому, товариство здійснює господарські операції з придбання товарів, які ймовірно місять ознаки ризиковості. Зокрема, придбання в ТОВ КІНГ МЕНЕДЖМЕНТ () цегла будівельна (код УКТЗЕД ) в кількості 292 855 шт., загальний обсяг становить 1 708,3 тис. грн., ПДВ - 341,7 тис. грн. Проведеним аналізом даних ЄРПН ТОВ КІНГ МЕНЕДЖМЕНТ () походження реалізованої цегли не встановлено.

Придбання в ТОВ Кінг Інвестінг () цегла будівельна (код УКТЗЕД ) в кількості 204 995 шт., загальний обсяг становить 1 195,8 тис. грн., ПДВ - 239,2 тис. грн. Проведеним аналізом даних ЄРПН ТОВ Кінг Інвестінг () походження реалізованої цегли не встановлено.

Поряд з тим, виявлено придбання від ТОВ ІКЄВЕСТ () Контейнер металевий KRONE WK 7.3 STGI та Контейнер рефрижератор SCHMITZ WKO (код УКТЗЕД ) на загальну суму 815,2 тис. грн, ПДВ - 163,0 тис. грн, а також від ТОВ ВІНТУЛ () Контейнер KRONE WR 7.4, ідент. № НОМЕР_1 та Контейнер KRONE WR 7.4, ідент. № НОМЕР_2 (код УКТЗЕД ) на загальну суму 486,4 тис. грн, ПДВ - 97,3 тис. грн.

Зазначені операції з придбання металевих контейнерів, на думку податкового органу, ставлять під сумнів реальність їх здійснення та доцільність використання в господарській діяльності ТОВ ОРБІТАБУД.

Відтак, фактичними підставами віднесення позивача до ризикових платників податку на додану вартість є: аналіз господарських операцій з придбання цегли у контрагентів позивача, де не прослідковується походження товару від виробника; аналіз господарських операцій з придбання металевих контейнерів-рефрижераторів, які, на думку відповідача, не пов`язані з господарською діяльністю позивача.

У відзиві відповідач підтверджує, що позивач 23.07.2025 разом з повідомленням №1 надав: пояснення, ліцензію Державної архітектурно-будівельної інспекції, штатний розпис, договори оренди транспортних засобів, договори купівлі-продажу транспортного засобу, договір підряду, договір купівлі-продажу майнових прав на об`єкт нерухомості, декларацію про відповідність продукції вимогам технічного регламенту безпеки машин, видаткові накладні, платіжні інструкції, акти звірок взаєморозрахунків з контрагентами, товарно-транспортні накладні, рахунки на оплату, сертифікат відповідності, сертифікат об`єкта будівництва, штатний розпис, акти приймання-передачі, оборотно-сальдові відомості по рах.10, 205,104 тощо.

В той же час, в оскаржувану рішенні відповідач стверджує, що платник податку не надав товаросупровідні документи, документи по операціях з перевізником, інвентаризаційні описи, відсутні свідоцтва про реєстрацію контейнерів-рефрижераторів (технічні паспорти), сертифікати відповідності, не конкретизувавши яких саме документів і за наслідками яких господарських операцій не надано такі документи.

Разом з тим, суд враховує, що основним видом діяльності ТОВ ОРБІТАБУД є будівництво житлових і нежитлових будівель (код КВЕД 41.20), в той час, до видів економічної діяльності позивача належить також вантажний автомобільний транспорт (код КВЕД 49.41), що об`єктивно передбачають використання в господарській діяльності придбаної будівельної цегли та контейнерів-рефрижераторів. При цьому, у письмових поясненнях від 23.07.2025 позивач зазначив, що контейнери-рефрижератори товариство використовує під час будівництва як основні засоби для використання на будівництві під приміщення, де можна зберігати матеріальні цінності.

Комісія фактично здійснила оцінку економічної доцільності придбання таких товарів, що виходить за межі її повноважень у процедурі моніторингу податкових накладних.

Крім того, Порядок №1165 не покладає на платника податку обов`язку встановлювати походження товару за ланцюгом постачання поза межами його безпосередніх контрагентів;

Чинне податкове законодавство не зобов`язує покупця контролювати податкову дисципліну продавців товару.

Податковий кодекс України не містить вимоги, щоб покупець перевіряв виробничі або закупівельні операції продавця.

Надані позивачем первинні документи (договори, видаткові накладні, товарно-транспортні накладні, платіжні інструкції, акти звірок, оборотно-сальдові відомості, сертифікат відповідності, інвентаризаційні описи тощо) підтверджують реальність господарських операцій.

Верховний Суд неодноразово наголошував, що ризиковість контрагента або непростежуваність походження товару не є самостійною та достатньою підставою для обмеження прав добросовісного платника, якщо реальність операцій підтверджена первинними документами.

Порядок №1165 не встановлює вичерпного переліку документів, а лише орієнтовний.

Комісією не конкретизовано, яких саме документів не вистачає по кожній господарській операції. При цьому, частина документів (сертифікати, технічні паспорти) не є обов`язковими первинними документами бухгалтерського обліку у розумінні Закону України Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні.

Як зазначалося судом вище, відповідачем винесено спірне рішення від 28.07.2025 №39396 на підставі пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку.

При цьому, пункт 8 Критеріїв передбачає розгляд питання про відповідність платника податків критеріям ризиковості платника податку на додану вартість саме під час визначення ризиковості здійснення господарської операції, зазначеної в поданій для реєстрації податковій накладній/ розрахунку коригування, а оскаржуване рішення не містить посилання на податкові накладні/розрахунки коригування, тобто конкретні господарські операції, обмежуючись загальною вказівкою на здійснення операцій у певний період.

Верховний Суд у постанові від 19.11.2021 у справі №140/17441/20 зазначив, що комісія, приймаючи рішення з посиланням на те, що у контролюючих органів наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на них законодавством завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, має обґрунтувати суду, на підставі якої інформації комісія дійшла такого висновку, та надати належні, допустимі докази в підтвердження цієї інформації.

Також Верховний Суд у постанові від 05.01.2021 у справі №640/10988/20 вказав, що комісія контролюючого органу, приймаючи рішення з посиланням на те, що у контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування, має обґрунтувати суду на підставі якої інформації комісія дійшла такого висновку та надати належні, допустимі докази в підтвердження цієї інформації.

Враховуючи наведене, суд зауважує, що належних і допустимих доказів на підтвердження податкової інформації, на підставі якої прийнято рішення про включення позивача до переліку ризикових платників податків, відповідачем не надано, як і не надано доказів того, що контролюючий орган вчиняв будь-які дії, спрямовані на перевірку отриманої інформації шляхом направлення відповідного запиту платнику податку.

Окрім того, аналізуючи норми Порядку №1165, слід дійти висновку, що законодавцем установлена певна послідовність прийняття рішення про відповідність платника податку на додану вартість Критеріям ризиковості платника податку на додану вартість.

Так, рішенню комісії щодо відповідності платника податку Критеріям ризиковості платника податку на додану вартість має передувати складання та направлення таким платником податкової накладної/розрахунку коригування, за наслідками чого здійснюється моніторинг платника податку, податкової накладної/розрахунку коригування.

При цьому, встановленню наявності у контролюючих органах податкової інформації, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, яка стала відома контролюючому органу у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, має передувати моніторинг податкової накладної/розрахунку коригування, поданої для реєстрації.

Отже, питання відповідності підприємства Критеріям ризиковості платника податку на додану вартість має розглядатись комісією регіонального рівня за наслідками подання товариством для реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування та моніторингу платника податку і податкової накладної/розрахунку коригування, що направлена для реєстрації.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 23.06.2022 у справі №640/6130/20.

Як встановлено судом, рішення про відповідність позивача Критеріям ризиковості платника податку на додану вартість прийнято не за наслідками подання ним податкової накладної/розрахунку коригування для реєстрації, що має передувати моніторингу платника податку, моніторингу такої накладної/розрахунку коригування. У рішенні податковим органом не зазначено, яка саме операція та по якій податковій накладній була предметом дослідження та віднесена ним до ризикової.

Разом з тим, як слідує з матеріалів справи, рішення про віднесення платника податків до ризикових від 28.07.2025 №39396 було прийняте комісією не за наслідками подання позивачем для реєстрації податкової накладної та суду не надано доказів, які б вказували на наявність ознак ризиковості здійснення операцій у певній поданій на реєстрацію податковій накладній, що зумовило б включення товариства до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Вказана позиція узгоджується із постановою Верховного Суду від 14.05.2025 у справі №260/3479/24.

Оскаржуване рішення прийнято відповідачем з урахуванням податкової інформації за певний період діяльності позивача, що отримана з баз даних ДПС під час виконання функцій контролю, а не за наслідками подання останнім податкової накладної/розрахунку коригування для реєстрації, що свідчить про прийняття такого рішення не у спосіб, визначений законом.

Суд зазначає, що контролюючий орган здійснює моніторинг податкових накладних/розрахунків коригування шляхом аналізу наявної податкової інформації, що міститься в інформаційних ресурсах ДПС.

Здійснюючи такий моніторинг, контролюючий орган виявляє ризик порушення норм податкового законодавства, який проявляється у ймовірності складання та надання податкової накладної з порушенням ПК України та неможливості здійснення операцій з постачання товарів/послуг, дані про які зазначені у податковій накладній/розрахунку коригування та/або ймовірності уникнення платником податку виконання свого податкового обов`язку.

Отже, комісія контролюючого органу, приймаючи рішення з посиланням на те, що у контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, має обґрунтувати суду, на підставі якої інформації комісія дійшла такого висновку та надати належні, допустимі докази в підтвердження цієї інформації.

Суд також зауважує, що положеннями пункту 75.1 статті 75 ПК України визначено, що контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.

Камеральні та документальні перевірки проводяться контролюючими органами в межах їх повноважень виключно у випадках та у порядку, встановлених цим Кодексом, а фактичні перевірки - цим Кодексом та іншими законами України, контроль за дотриманням яких покладено на контролюючі органи.

При цьому, згідно з підпунктом 75.1.2 пункту 75.1 статті 75 ПК України документальною перевіркою вважається перевірка, предметом якої є своєчасність, достовірність, повнота нарахування та сплати усіх передбачених цим Кодексом податків та зборів, а також дотримання валютного та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, дотримання роботодавцем законодавства щодо укладення трудового договору, оформлення трудових відносин з працівниками (найманими особами) та яка проводиться на підставі податкових декларацій (розрахунків), фінансової, статистичної та іншої звітності, регістрів податкового та бухгалтерського обліку, ведення яких передбачено законом, первинних документів, які використовуються в бухгалтерському та податковому обліку і пов`язані з нарахуванням і сплатою податків та зборів, виконанням вимог іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, а також отриманих в установленому законодавством порядку контролюючим органом документів та податкової інформації, у тому числі за результатами перевірок інших платників податків.

Таким чином, аналіз господарської діяльності платника податків з його контрагентами на предмет оцінки товарності (реальності) операцій та, відповідно, висновок про дотримання або порушення податкової дисципліни таким платником може бути здійснено контролюючим органом виключно шляхом проведення документальної перевірки з дотриманням відповідної процедури.

У відповідності до підпункту 20.1.9 пункту 20.1 статті 20 ПК України контролюючі органи, визначені підпунктом 41.1.1 пункту 41.1 статті 41 цього Кодексу, мають право вимагати під час проведення перевірок від платників податків, що перевіряються, проведення інвентаризації основних засобів, товарно-матеріальних цінностей, коштів, зняття залишків товарно-матеріальних цінностей, готівки з використанням інформації та документів щодо результатів такої інвентаризації за наслідками таких перевірок або під час наступних заходів податкового контролю.

Як судом встановлено вище, в даному випадку жодної з наведених видів перевірок контролюючим органом не проводилось, а тому контролюючий орган не був вправі вимагати у позивача жодних інвентаризаційних описів чи первинних документів щодо транспортування або товарів.

Враховуючи наведене, відповідач не довів існування підстав для застосування до позивача пункту 8 Критеріїв ризиковості платників податку з відповідним внесенням до переліку ризикових суб`єктів господарювання, тобто діяв не у спосіб визначений законодавством, тому оскаржуване рішення, як акт індивідуальної дії, не відповідає критеріям обґрунтованості та вмотивованості, є протиправним, що в свою чергу є підставою для його скасування.

Таким чином, суд дійшов висновку, що оскаржуване рішення від 28.07.2025 №39396 про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку не містить належних обґрунтувань підстав та причин віднесення позивача до ризикових платників податків відповідно до пункту 8 Критеріїв ризиковості платників податку, та суду не надано належних доказів, які б вказували на наявність ознак ризиковості здійснення операцій, що зумовило включення позивача до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

З урахуванням вищенаведеного оскаржуване рішення від 28.07.2025 №39396 слід визнати протиправним та скасувати.

За приписами пункту 6 Порядку №1165 у разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня за основним місцем обліку платника податку виключає платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Відтак, оскільки суд дійшов висновку про необхідність задоволення позовної вимоги про визнання протиправним та скасування рішення комісії ГУ ДПС у Волинській області від 28.07.2025 №39396 про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку, тому підлягає до задоволення також і похідна позовна вимога про зобов`язання ГУ ДПС у Волинській області виключити позивача з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Відповідно до статті 244 КАС України суд під час ухвалення рішення вирішує, як розподілити між сторонами судові витрати.

Згідно з частиною першою статті 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Оскільки суд задовольняє позов повністю, то на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань відповідача необхідно стягнути судовий збір у сумі 3028,00 грн, сплачений згідно з платіжної інструкції №3776 від 18.12.2025.

Керуючись статтями 243-246, 255, 262, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити повністю.

Визнати протиправним та скасувати рішення комісії Головного управління ДПС у Волинській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 28.07.2025 №39396 про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку.

Зобов`язати Головне управління ДПС у Волинській області виключити Товариство з обмеженою відповідальністю ОРБІТАБУД з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Волинській області на користь Товариства з обмеженою відповідальністю ОРБІТАБУД судовий збір у сумі 3028,00 грн (три тисячі двадцять вісім гривень 00 копійок).

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржене шляхом подання апеляційної скарги до Восьмого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Позивач: Товариство з обмеженою відповідальністю ОРБІТАБУД (43010, Волинська область, місто Луцьк, вулиця Дубнівська, будинок 15; ідентифікаційний код 40520000).

Відповідач: Головне управління ДПС у Волинській області (43010, Волинська область, місто Луцьк, Київський майдан, будинок 4; ідентифікаційний код відокремленого підрозділу 44106679).

Суддя Н. В. Стецик