Справа № 320/3916/26
Суддя: Парненко В.С.
Дата ухвалення: 2026-02-04 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

04 лютого 2026 року Київ № 320/3916/26

Суддя Київського окружного адміністративного суду Парненко В.С., розглянувши матеріали позовної заяви Товариства з обмеженою відповідальністю «ЄВРОПРОЕКТБУДСЕРВІС» до Головного управління ДПС у м. Києві, Державної податкової служби України про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії,

у с т а н о в и в:

Товариство з обмеженою відповідальністю «ЄВРОПРОЕКТБУДСЕРВІС» (04119, м. Київ, вул. Зоологічна, буд. 4А, оф. 139, ) звернулося до Київського окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління ДПС у м. Києві (04116, м. Київ, вул. Шолуденка, буд. 33/19, ), Державної податкової служби України (04053, м. Київ, Львівська площа, буд. 8, ), в якому просить суд:

- визнати протиправним та скасувати рішення Комісії регіонального рівня ДПС України в м. Києві, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/ розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації від 20.05.2025 року № 12883565/42053594, яким відмовлено у реєстрації податкової накладної № 2 від 28.03.2025 року на загальну суму 8 728 696,70 грн., в т.ч. ПДВ 20%- 1 454 782,78 грн;

- визнати протиправним та скасувати рішення ДПС України від 16.06.2025 року №25286/42053594/2, яким відмовлено у задоволенні скарги щодо блокування реєстрації податкової накладної № 2 від 28 березня 2025 року на загальну суму 8 728 696,70 грн., в т.ч. ПДВ 20% - 1 454 782,78 грн;

- зобов`язати ДПС України зареєструвати податкову накладну № 2 від 28 березня 2025 року, виписану на адресу покупця - Ритуальна служба спеціалізоване комунальне підприємство «Спеціалізований комбінат підприємств комунально-побутового обслуговування» Виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) (, адреса 01054, м. Київ, вул. Бульварно-Кудрявська, буд. 47/14) на суму 8 728 696,70 грн, в т.ч. ПДВ 20% - 1 454 782,78 грн., реєстраційний номер документа в Єдиному реєстрі податкових накладних днем подання;

- стягнути з ГУ ДПС у м. Києві () та Державної податкової служби України () за рахунок бюджетних асигнувань на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «ЄВРОПРОЕКТБУДСЕРВІС» () компенсацію витрат на оплату судового збору у розмірі 21821,74 гривень.

За результатами автоматизованого розподілу справ між суддями Київського окружного адміністративного суду справа №320/3916/26 передана до розгляду судді Парненко В.С.

Відповідно до пунктів 3, 6 частини 1 статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (надалі - КАС України) суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 КАС України та чи немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Згідно з частиною 1 статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Абзацом 1 частини 2 статті 122 КАС України визначено, що для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Відповідно частини 4 статті 122 КАС України, якщо законом передбачена можливість досудового порядку вирішення спору і позивач скористався цим порядком, або законом визначена обов`язковість досудового порядку вирішення спору, то для звернення до адміністративного суду встановлюється тримісячний строк, який обчислюється з дня вручення позивачу рішення за результатами розгляду його скарги на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень.

У Постанові ВП ВС від 16.07.2025 року у справі №500/2276/24 Велика Палата зазначає, що в адміністративному судочинстві можна виділити такі строки оскарження рішень / дій / бездіяльності суб`єкта владних повноважень:

1) якщо платник податків не оскаржував рішення контролюючого органу в досудовому (адміністративному) порядку - строк звернення до суду становить 6 місяців (частина 2 статті 122 КАС України);

2) якщо платник податків оскаржував рішення контролюючого органу в досудовому (адміністративному) порядку, яке не стосується нарахування грошових зобов`язань (наприклад, блокування ПН; присвоєння ризикового статусу тощо), - строк звернення до суду становить 3 місяці (частина 4 статті 122 КАС України);

3) якщо платник податків оскаржував рішення контролюючого органу в досудовому (адміністративному) порядку, яке передбачає нарахування грошових зобов`язань (наприклад, податкове повідомлення-рішення), - строк звернення до суду становить 1 місяць (пункт 56.19 статті 56 ПК України).

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 01.04.2020 по справі №9901/601/19 (11-49заі20) висловила наступні правові висновки, що строк звернення до адміністративного суду - це проміжок часу після виникнення спору у публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів. Початок перебігу строків звернення до суду починається з часу, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

При цьому Велика Палата Верховного Суду звернула увагу на те, що право на звернення до суду не є абсолютним чи безмежним, а може бути регламентованим. Поважними визнаються обставини, які об`єктивно є непереборними та не залежать від волевиявлення сторони і пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення сторонами у справі процесуальних дій.

Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Встановлення строків звернення до суду з відповідними позовними заявами законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених Кодексом адміністративного судочинства України певних процесуальних дій.

Позивач у справі оскаржує рішення Комісії регіонального рівня ДПС України в м. Києві, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації від 20.05.2025 року №12883565/42053594, яким відмовлено у реєстрації податкової накладної № 2 від 28.03.2025 року.

Як слідує з позовної заяви, не погоджуючись з таким рішенням, позивач подав пояснення щодо реальності здійснення операцій по ПН, реєстрація якої зупинена, при чому з долученої копії пояснень від 14.05.2025 року №37 вбачається відсутність зазначення адресата, до якого останні спрямовані.

У матеріалах наявне рішення ДПС України від 16.06.2025 року №25286/42053594/2, яким залишено скаргу позивача (реєстраційний номер №, дата реєстрації 03.06.2025 рік) на рішення від 20.05.2025 року №12883565/42053594 без задоволення.

10.07.2025 року (вих. 75) позивачем подано скаргу до ДПС України на рішення від 20.05.2025 року №12883565/42053594.

Згідно листа ДПС України від 16.07.2025 року №16/99-00-18-02-02-06 було розглянуто скаргу позивача від 10.07.2025 року та повідомлено, що комісією Державної податкової служби України колегіально вже було розглянуто скаргу ТОВ «ЄВРОПРОЕКТБУДСЕРВІС» на рішення комісії регіонального рівня про відмову у реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 20.05.2025 № 12883565/42053594 за результатами розгляду якої, з урахуванням вимог діючого законодавства, прийнято рішення від 16.06.2025 № 25286/42053594/2 про залишення скарги без задоволення та рішення комісії регіонального рівня про відмову у реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних без змін, яке надіслано підприємству в електронному вигляді у встановленому порядку. Перевірити зазначену інформацію ТОВ «ЄВРОПРОЕКТБУДСЕРВІС» має можливість через приватну частину ІКС «Електронний кабінет» шляхом перегляду в режимі реального часу інформації про податкові накладні /розрахунки коригування, які зареєстровані в Єдиному реєстрі податкових накладних або реєстрацію яких зупинено.

До суду позивач звернувся 18.12.2025 року, тобто з пропуском трьохмісячного строку звернення після отримання рішення ДПС України за результатами розгляду скарги.

У позовній заяві позивачем заявлено клопотання про поновлення пропущеного процесуального строку для звернення до адміністративного суду з даним позовом.

В обґрунтування поважності причин пропуску строку зазначається, що після отримання рішення від 16.06.2025 року щодо результатів розгляду скарги, позивач помилявся, вважаючи, що цей акт винесений Головним управлінням ДПС у м. Києві (регіональний рівень), а не ДПС України (центральний рівень), тим більше що в рішеннях ДПС як регіонального, так і центрального рівня не вказувалося, який орган саме прийняв це рішення, не містив назви органу, що його прийняв, не містив вихідного номера ДПС України як центрального органу, не містив підпису, печатки або кваліфікованого електронного підпису уповноваженої посадової особи, не містив жодних ідентифікаційних ознак Комісії центрального рівня ДПС. У зв`язку з цим позивач не мав можливості встановити, що це рішення прийняла саме ДПС України (другий рівень адміністративного оскарження), від якого залежить початок перебігу тримісячного строку, визначеного частиною 4 статті 122 КАС України. Зважаючи на цю помилку, позивач, намагаючись повністю вичерпати адміністративну процедуру оскарження до звернення до суду, подав повторну скаргу (вих. № 75 від 10.07.2025 року) до ДПС України, вважаючи, що це є наступним, обов`язковим кроком, проте лише отримавши лист ДПС України від 16.07.2025 року (вручено 21.07.2025 року) про залишення повторної скарги без розгляду (оскільки рішення вже було винесено 16.06.2025 року) позивач остаточно усвідомив, що адміністративний етап був завершений ще в червні, і строк на судове оскарження сплив.

Окрім цього позивач зазначає, що директор товариства перебував у відрядженні (наказ № 24 від 10.10.2025 року), що ускладнювало ініціювання та підписання складного адміністративного позову на велику суму. Позивач лише 28.10.2025 року уклав Договір про надання правової допомоги та здійснив первинну реєстрацію в Електронному суді. Ці невідкладні дії, розпочаті негайно після повернення керівника та усвідомлення критичного пропуску, підтверджують відсутність недбалості, а про активність позивача. 29.10.2025 року позивач звернувся до суду з комплексним позовом, що охоплював як ПН № 2, так і ПН № 5, проте після отримання ухвали суду від 26.11.2025 року про залишення позову без руху через сумніви суду щодо пропуску строку по ПН № 2, позивач прийняв рішення розділити вимоги. Це було зроблено для того, щоб не наражати на процесуальний ризик вимогу щодо ПН № 5, яка була подана беззаперечно вчасно. На початку грудня позивачем подано окремий позов щодо ПН № 2. Однак, ухвалою суду від 12.12.2025 року суддя Дудін С.О. повернув позовну заяву. Підставою став пункт 5 частини 4 статті 169 КАС України, оскільки на той момент суд у справі № 320/54427/25 ще не виключив ПН № 2 зі свого розгляду. Таким чином, позивач був об`єктивно змушений чекати на процесуальне рішення у першій справі. Лише 17.12.2025 року в Електронному суді системи ЄСІТС з`явилася ухвала судді Білоус А.Ю., котрою було відкрито провадження у справі № 320/54427/25, і якою офіційно прийняла уточнені вимоги, що стосуються виключно ПН № 5. Отже, лише після 17.12.2025 року зникла технічна перешкода у вигляді «тотожності спорів», тому позивач звернувся з цим позовом 18.12.2025 року, негайно після того, як це стало процесуально можливим. Отже, строк був штучно «подовжений» не діями позивача, а процесуальними рішеннями суду, які позивач не міг передбачити.

Розглянувши подану заяву суд вказує на відсутності поважності причин пропуску строку позивачем виходячи з наступного.

Суд критично ставиться до посилання позивача на те, що він не міг ідентифікувати рішення від 16.06.2025 року №25286/42053594/2, як таке що прийнято за результатами розгляду скарги у порядку адміністративного оскарження на рішення від 20.05.2025 року №12883565/42053594, і що таке рішення прийнято ДПС України, як органом який уповноважений щодо розгляду відповідних скарг.

Так, рішення ДПС України від 16.06.2025 року №25286/42053594/2 отримано позивачем в «Електронному кабінеті», містить дані щодо реєстраційного номеру скарги № та дати її реєстрації 03.06.2025 рік, реквізити оскаржуваного рішення (від 20.05.2025 року №12883565/42053594) та вказано, що таке рішення прийнято за результатами розгляду скарги щодо рішення про відмову у реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі. Вказаним рішенням від 16.06.2025 року залишено скаргу без задоволення та рішення комісії регіонального рівня про відмову у реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі без змін.

Щодо посилання позивача на ту обставину, що директор товариства перебував у відрядженні, що ускладнювало ініціювання та підписання складного адміністративного позову на велику суму, тому лише 28.10.2025 року уклав Договір про надання правової допомоги та здійснив первинну реєстрацію в Електронному суді суд зазначає таке.

Перебіг трьохмісячного строку звернення розпочався 17.06.2025 року та закінчився 17.09.2025 року, проте наказ № 24 про направлення директора у відрядження на 14 днів датований 10.10.2025 року, тобто така обставина виникла після пропуску строку оскарження рішення у суді.

Водночас, на думку суду, перебування директора товариства у відрядженні та укладення договору про надання правової допомоги лише 28.10.2025 року не є поважними причинами для поновлення строку звернення до суду.

Особа, зацікавлена у поданні позовної заяви, повинна вчиняти усі можливі та залежні від неї дії, використовувати у повному обсязі наявні засоби та можливості, передбачені законодавством.

Судом встановлено, що позивач реалізуючи своє право на оскарження спірного рішення у суді звернувся 29.10.2025 року до Київського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Головного управління ДПС у м. Києві, Державної податкової служби, в якій просив суд:

- визнати протиправним та скасувати рішення Комісії регіонального рівня ДПС України в м. Києві, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/ розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації від 20.05.2025 № 12883565/42053594, яким відмовлено у реєстрації податкової накладної № 2 від 28 березня 2025 року;

- визнати протиправним та скасувати рішення Комісії регіонального рівня ДПС України в м. Києві, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/ розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації від 20.05.2025 № 12883566/42053594, яким відмовлено у реєстрації податкової накладної № 5 від 28 квітня 2025 року;

- визнати протиправним та скасувати рішення ДПС України від 16.06.2025 №25286/42053594/2, яким відмовлено у задоволенні скарги щодо блокування реєстрації податкової накладної № 2 від 28 березня 2025 року;

- зобов`язати ДПС України зареєструвати податкову накладну № 2 від 28 березня 2025 та № 5 від 28 квітня 2025 року.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 26.11.2025 року у справі №320/54427/25 позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «ЄВРОПРОЕКТБУДСЕРВІС» залишено без руху з підстав пропуску позивачем строку звернення до суду.

Позивачем у справі було подано заяву про уточнення позовних вимог.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 16.12.2025 року у справі №320/54427/25 прийнято позовну заяву до розгляду та відкриття провадження в справі у межах наступних позовних вимог:

- визнати протиправним та скасувати рішення Комісії регіонального рівня ГУ ДПС України в м. Києві, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/ розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації від 20.05.2025 № 12883566/42053594, яким відмовлено у реєстрації податкової накладної № 5 від 28 квітня 2025 року на загальну суму 435 325,40 грн., в т.ч. ПДВ 20% - 72 554,23 грн.;

- зобов`язати ДПС України зареєструвати податкову накладну № 5 від 28 квітня 2025 року, виписану на адресу покупця Ритуальна служба спеціалізоване комунальне підприємство «Спеціалізований комбінат підприємств комунально-побутового обслуговування» виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) на суму 435 325,40 грн., в т.ч. ПДВ 20% - 72 554,23 грн., реєстраційний номер документа в Єдиному реєстрі податкових накладних днем подання.

На переконання позивача лише після постановлення ухвали від 16.12.2025 року у справі №320/54427/25 у нього виникла можливість звернутися з позовною заявою до суду 18.12.2025 року у цій справі, оскільки б існувала технічна перешкода у вигляді «тотожності спорів».

При чому підставою для відмови від частини первинних вимог у справі №320/54427/25 позивач зазначає сумніви суду щодо пропуску строку по ПН № 2, тому ним прийнято рішення розділити вимоги.

Суд зауважує, що залишення позовної заяви без руху у зв`язку з пропуском строку звернення у справі №320/54427/25, зміст позовних вимог якої включав вимоги заявлені у даній справі, та у зв`язку з цим відмовою позивачем від частини вимог для подання іншого позову не є об`єктивною обставиною.

Вчинені позивачем дії були пов`язані виключно з його суб`єктивними переконаннями та виникли після винесення ухвали від 16.12.2025 року поза пропущеним строком звернення до суду.

Таким чином, твердження позивача, що строк був штучно «подовжений» не його діями, а процесуальними рішеннями суду, які позивач не міг передбачити є безпідставними.

Суд зазначає, що інших обставин та належних доказів на підтвердження поважності причин пропуску строку звернення до суду позивачем не надано.

Оцінюючи поважність підстав несвоєчасного звернення до суду, суд виходить з того, що причина пропуску строку є поважною, якщо вона відповідає одночасно усім таким умовам: 1) це обставина або кілька обставин, яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк; 2) це обставина, яка виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк; 3) ця причина виникла протягом строку, який пропущено; 4) ця обставина підтверджується належними і допустимими засобами доказування.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 08 жовтня 2020 року у справі № 9901/32/20 дійшла висновку, що інакшого способу визначити, які причини належить віднести до поважних, ніж через зовнішню оцінку (кваліфікацію) змісту конкретних обставин, хронологію та послідовність дій суб`єкта правовідносин перед зверненням до суду за захистом свого права, немає. Під таку оцінку мають потрапляти певні явища, фактори та їх юридична природа; тривалість строку, який пропущений; те, чи могли і яким чином певні фактори завадити вчасно звернутися до суду, чи перебувають вони у причинному зв`язку із пропуском строку звернення до суду; яка була поведінка суб`єкта звернення протягом цього строку; які дії він вчиняв, і чи пов`язані вони з готуванням до звернення до суду тощо.

Отже, поновленню підлягають лише порушені з поважних причин процесуальні строки, встановлені законом. У свою чергу, поважною може бути визнано причину, яка носить об`єктивний характер, та з обставин незалежних від сторони унеможливила звернення до суду з адміністративним позовом.

Частиною 6 статті 161 КАС України передбачено, що у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Відповідно до частини 1 статті 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху.

При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Згідно з частини 2 статті 123 КАС України якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Відповідно до частин 1, 2 статті 169 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

На підставі викладеного, суд залишає подану заяву без руху та надає позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви протягом десяти днів з дня отримання копії ухвали суду шляхом надання до суду:

- заяви про поновлення строку звернення до суду з належними доказами на підтвердження поважності пропуску, з урахуванням правової позиції суду.

Керуючись статтями 94, 160, 161, 169, 171, 248, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя,

у х в а л и в:

Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «ЄВРОПРОЕКТБУДСЕРВІС» до Головного управління ДПС у м. Києві, Державної податкової служби України про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви протягом десяти днів з дня отримання копії ухвали суду шляхом надання до суду:

- заяви про поновлення строку звернення до суду з належними доказами на підтвердження поважності пропуску, з урахуванням правової позиції суду.

Копію ухвали про залишення позовної заяви без руху невідкладно направити на адресу позивача.

Роз`яснити позивачу, що позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк. Повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Ухвала набирає законної сили відповідно до статті 256 КАС України та оскарженню не підлягає.

Суддя Парненко В.С.