Справа № 420/20931/25
Суддя: Градовський Ю.М.
Дата ухвалення: 2026-02-05 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

05 лютого 2026 р.м. ОдесаСправа № 420/20931/25

Перша інстанція: суддя Тарасишина О.М.

Судова колегія П`ятого апеляційного адміністративного суду у складі:

Головуючого: Градовського Ю.М.

суддів: Бітова А.І.,

Єщенка О.В.,

розглянувши в порядку письмового провадження в м.Одесі апеляційну скаргу Одеської митниці на рішення Одеського окружного адміністративного суду від 24 вересня 2025р. по справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Моторз Партс Україна» до Одеської митниці про визнання протиправним та скасування рішення,

В С Т А Н О В И Л А:

У червні 2025р. ТОВ «Моторз Партс Україна» звернулося до суду із позовом до Одеської митниці, в якому просило:

- визнати протиправним та скасувати рішення Одеської митниці про коригування митної вартості товарів №UA500580/2025/000104/2 від 19.06.2025р.;

- визнати протиправною та скасувати картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA500580/2025/000199 від 19.06.2025р., яка оформлена Одеською митницею.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що товариством надано всі передбачені ст.53 Митного кодексу документи, які підтверджують митну вартість товару за першим методом - щодо ціни договору. Подані документи містять всі відомості щодо заявленої митної вартості та її складових, не мають розбіжностей чи ознак підробки в розумінні положень Митного кодексу України. Тому, у відповідача були відсутні будь-які підстави для незастосування основного методу визначення митної вартості, винесення картки відмови та рішення про коригування. Поряд із цим, всупереч нормам Митного кодексу України і Методичним рекомендаціям у рішенні про коригування відповідачем не зазначено які витрати та/або платежі не включені до ціни, які допущені помилки чи незазначені відомості, які конкретно виявлені розбіжності у поданій документації, що унеможливлюють визначення митної вартості за основним методом, а, отже, дії митного органу є неправомірними.

Посилаючись на вказане просив позов задовольнити.

Рішенням Одеського окружного адміністративного суду від 24 вересня 2025р. задоволено.

Визнано протиправним та скасовано рішення Одеської митниці про коригування митної вартості товарів №UA500580/2025/000104/2 від 19.06.2025р..

Визнано протиправною та скасовано картку відмови у митному оформленні (випуску) товарів №UA500580/2025/000199 від 19.06.2025р..

Стягнуто на користь ТОВ «Моторз Партс Україна» за рахунок бюджетних асигнувань з Одеської митниці судові витрати у розмірі 4 939,83грн..

Не погодившись із даним судовим рішенням, Одеська митниця подала апеляційну скаргу, у якій просить рішення суду скасувати та прийняти нову постанову, якою відмовити у задоволенні адміністративного позову.

Судова колегія вважає, що у відповідності до п.1 ч.1 ст.311 КАС України, апеляційну скаргу можливо розглянути в порядку письмового провадження, оскільки в матеріалах справи достатньо доказів для вирішення справи по суті.

Розглянувши матеріали справи, заслухавши доповідь судді-доповідача, доводи апеляційної скарги, перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду в межах доводів апеляційної скарги, колегія суддів дійшла до висновку про залишення скарги без задоволення, а рішення суду без змін, з наступних підстав.

Відповідно до ст.316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Задовольняючи адміністративний позов, суд першої інстанції виходив з того, що оскільки позивачем були надані для митного оформлення товару усі документи, необхідні для визначення його митної вартості, документи містять повну інформацію про митну вартість товару та її складові частини, не містять розбіжностей, то відмова відповідача у розмитненні товару за митною декларацією є неправомірною, а оскаржуване рішення про коригування митної вартості товарів є протиправним та підлягає скасуванню.

Вирішуючи спір судова колегія вважає, що суд першої інстанції повно та об`єктивно дослідив обставини по справі, надані докази, правильно визначив юридичну природу спірних правовідносин і закон, який їх регулює.

Так, судом першої інстанції встановлено та підтверджено матеріалами справи під час апеляційного розгляду, що 8.04.2024р. між ТОВ «Моторз Партс Україна», як покупцем, та компанією Alltag ubdGeratetechnik GmbH (Швейцарія), як продавцем, укладено договір поставки товару за №AUG-27M/080424.

Сторонами було погоджено поставку товару на територію України згідно специфікації №45499 від 30.05.2025р. до Договору.

В подальшому, з метою митного оформлення, позивачем подано до Одеської митниці митну декларацію ІМ ДЕ 25UA30U3, в якій було визначено для митного оформлення товар №1-2 загальною вартістю 40 314,68дол.США.

В графах 31 МД 25UA30U3 позивач визначив товар для митного оформлення:

- Товар №1: Розбрискувачі переносні. Обприскувач акумуляторний для догляду за садом, городом та теплицями 1696шт. Торгівельна марка: STAR PRO. Країна виробництва: CN Виробник: TAIZHOU MANGHUI MAO., LTD;

- Товар №2: Апарати кутошліфувальні. Тошліфувальна машинка 1290Вт 1500шт., Кутошліфувальна машинка 1170 Вт 2000шт. Кутошліфувальна машинка 2000 Вт -200шт. Кутошліфувальна машинка 2500Вт 200шт. Торговельна марка: STAR PRO Країна виробництва: CN. Виробник: NINGBO EASUN TOOLS CO., LTD.

Позивач вищезазначений товар №1-2 визначив митною вартістю по першому (основному) методу (за ціною інвойсу по договору) (графи 42 і 43).

Разом з митною декларацією Позивачем до митного органу подані документи (графа 44): 0271 пакувальний лист (Packing List) № 199/05/2025 від 30.05.2025; 0380 рахунок фактура (інвойс) (Commercial Invoice) №199/05/2025 від 30.05.2025; 0705 коносамент (Bill of Lading) № BW25010278А від 24.01.2025; 0730 автотранспортна накладна (Road consignment note) № 45499 від 17.06.2025; 0862 декларація про походження товару (Declaration of origin) - інвойс №199/05/2025 від 30.05.2025; 1001 статус особи, яка подає митну декларацію № 2; 1807 загальна декларація прибуття № 25UA27Z7 від 18.06.2025; 4100 договір поставки № AUG-27M/080424 від 08.04.2024; 4103 специфікація № 45499 від 30.05.2025 до договору поставки № AUG-27M/080424 від 08.04.2024; 4103 - додаткова угода №1 від 25.09.2024 до договору поставки № AUG-27M/080424 від 08.04.2024; 4103 - додаткова угода № 2 від 17.12.2024 до договору поставки № AUG-27M/080424 від 08.04.2024; 4103 - додаткова угода № 2.2 від 25.04.2024 до договору поставки № AUG-27M/080424 від 08.04.2024; 4103 - додаткова угода № 3 від 01.05.2024 до договору поставки № AUG-27M/080424 від 08.04.2024; 4103 - додаткова угода № 4 від 09.05.2024 до договору поставки № AUG-27M/080424 від 08.04.2024; m4207 - договір про надання послуг митного брокера № 3К/В-4 від 27.05.2022; (m означає, що договір надавався при першому митному оформленні і не надається кожного разу).

Так, на вимогу Одеської митниці про надання додаткових документів, Позивачем були надані прайс б/н від 29.05.2025р., експертне дослідження №258/25 від 19.06.2025р., експортна декларація №24293628 від 24.01.2025р. і комерційна пропозиція продавця (підтверджується листом № 45499/1 від 19.06.2025р., додається до позовної заяви).

Після надання основних та додаткових документів, Позивач просив прийняти визначену у митній декларації №25UA30U3 вартість товару (що підтверджується листом №45499/2 від 19.06.2025 року, додається).

Проте, 19.06.2025р. митним органом було прийнято картку відмови №UA500580/2025/000199 в митному оформленні (випуску) товарів та рішення про коригування митної вартості UA500580/2025/000104/2 від 19.06.2025р.

Прийняття рішення про коригування митної вартості товарів, митний орган обґрунтовує в графі 33 Рішення, зокрема:

- у специфікації №45499, згідно якої сформована оцінювана партія товарів, - відсутня інформація щодо виробника, торговельної марки, якісних характеристик та артикулів, - що не відповідає вимогам п.2 ч.2 статті 52 МКУ в частині подання митному органу об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню;

- у наданому комерційному рахунку №199/05/2025 відсутнє посилання на специфікацію №45499 як невід`ємну частину контракту відповідно до якої сформована партія товарів;

- на момент відвантаження товару 24.01.2025 згідно даних коносамента, товар ще не був проданий ТОВ "МОТОРЗ ПАРТС УКРАЇНА" (інвойс від 30.05.2025 №199/05/2025), що ставить під сумнів достовірність інформації щодо заявленої зовнішньоекономічної операції та даних товаросупровідних документів. Заявлені комерційні умови поставки DPU Вінниця, що означає доставку товару на місце з розвантаженням. Водночас, у наданому коносаменті наявні відомості щодо порту видачі SHENZHEN (Китай), але при цьому зазначено маршрут прямування NINGBO (Китай) Constanta (Румунія), що може свідчити про наявність перевантажень товару за межами України і пов`язаних з ними додаткових витрат на перевезення. Також, в наданій CMR №45499 наявні відомості про перевантаження товару з морського на автомобільний транспорт української транспортної кампанії у порту Constanta Румунія, що свідчить про наявність витрат на навантажувально-розвантажувальні роботи в порту Constanta. Таким чином, заявлені умови поставки документально не підтверджуються поданими до митного оформленнями транспортними документами. Відповідно до п.6 ч.10 ст.58 МКУ при визначенні митної вартості до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари, якщо вони не включалися до ціни, додаються такі складові митної вартості, як витрати на навантаження, вивантаження та обробку оцінюваних товарів, пов`язані з їх транспортуванням до місця ввезення на митну територію України. Наразі, у наданих до митного оформлення документах відсутні дані щодо даної складової митної вартості товару;

- документи про наявність або відсутність витрат на страхування товарів покупцем до кордону України не надано. Таким чином у митного органу виникають сумніви щодо достовірності поданих документів та заявлених декларантом складових митної вартості;

- у прайсі продавця від 29.05.2025 б/н відсутня інформація щодо заявлених якісних характеристик , торговельної марки та виробника товару, і умови поставки EXW в якому - не відповідають умовам поставки FOB Китай в наданій копії митної декларації країни відправлення від 24.01.2025 №24293628;

- комерційна пропозиція б/н без дати і на умовах поставки FOB Китай; - вартість за одиницю товару наприклад «Оприскувач акумуляторний», зазначена в МД країни відправлення на FOB Китай - 6,81дол.США/шт. - менше ніж у прайсі продавця на EXW(Франко-завод) Китай - 7,05дол.США/ шт., що містить протиріччя за змістом умов поставки; - експертне дослідження від 19.06.2025 № 258/25, у висновку якого зазначені посилання на скріни з інтернет сайтів з ринковими цінами на товар іншої якості без зазначення торговельної марки іншого виробника.

Позивач, вважаючи протиправними вищевказані рішення митного органу, звернувся до суду із даним позовом.

Перевіряючи правомірність прийняття оскаржуваних рішень митного органу, з урахуванням підстав, за якими позивач пов`язує його протиправність та скасування, судова колегія виходить з наступного.

Приписами ч.2 ст.19 Конституції України визначено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Положеннями ст.49 МК України встановлено, що митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

За правилами ч.1 ст.54 МК України, контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється митним органом під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості.

Відповідно до п.23,24 ст.4 МК України, митне оформлення - виконання митних формальностей, необхідних для випуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення; митний контроль - сукупність заходів, що здійснюються з метою забезпечення додержання норм цього Кодексу, законів та інших нормативно-правових актів з питань митної справи, міжнародних договорів України, укладених у встановленому законом порядку.

Згідно положень Митного кодексу України митний орган здійснює контроль правильності визначення митної вартості товарів, якою є відповідно до ст.49 МК України, їх вартість, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Відповідно до ст.50 МК України відомості про митну вартість товарів використовуються для нарахування митних платежів; застосування інших заходів державного регулювання зовнішньоекономічної діяльності України; ведення митної статистики; розрахунку податкового зобов`язання, визначеного за результатами документальної перевірки.

Згідно з ч.1 ст.51 МК України, митна вартість товарів, що переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу.

Приписами ч.1,2,3 ст.52 МК України визначено, що заявлення митної вартості товарів здійснюється декларантом або уповноваженою ним особою під час декларування товарів у порядку, встановленому розділом VIII цього Кодексу та цією главою.

Декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані: 1) заявляти митну вартість, визначену ними самостійно, у тому числі за результатами консультацій з митним органом; 2) подавати митному органу достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню; 3) нести всі додаткові витрати, пов`язані з коригуванням митної вартості або наданням митному органу додаткової інформації.

Декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, мають право: 1) надавати митному органу (за наявності) додаткові відомості у разі потреби уточнення інформації; 2) на випуск у вільний обіг товарів, що декларуються: у разі визнання митним органом заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю; у разі згоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно з митною вартістю, визначеною митним органом; у разі незгоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю товарів та надання гарантій відповідно до розділу Х цього Кодексу в розмірі, визначеному митним органом відповідно до частини сьомої статті 55 цього Кодексу; 3) проводити цінову експертизу договору (контракту) шляхом залучення експертів за власні кошти; 4) оскаржувати у порядку, визначеному главою 4 цього Кодексу, рішення митного органу щодо коригування митної вартості оцінюваних товарів та бездіяльність митного органу щодо неприйняття протягом строків, встановлених статтею 255 цього Кодексу для завершення митного оформлення, рішення про визнання митної вартості оцінюваних товарів; 5) приймати самостійне рішення про необхідність коригування митної вартості після випуску товарів; 6) отримувати від митного органу інформацію щодо підстав, з яких митний орган вважає, що взаємозв`язок продавця і покупця вплинув на ціну, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари; 7) у випадках та в порядку, визначених цим Кодексом, вимагати від митного органу надання письмової інформації про причини, за яких заявлена ними митна вартість не може бути визнана; 8) у випадках та в порядку, визначених цим Кодексом, вимагати від митного органу надання письмової інформації щодо порядку і методу визначення митної вартості, застосованих при коригуванні заявленої митної вартості, а також щодо підстав для здійснення такого коригування.

Відповідно до ч.1 ст. 53 МК України, у випадках, передбачених цим Кодексом, декларант подає митному органу документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення.

Згідно ч.2 ст.53 МК України документами, які підтверджують митну вартість товарів, є: 1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); 4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 7) ліцензія на імпорт товару, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

Положеннями ч.3 ст.53 МК України встановлено, що у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, які мають вплив на правильність визначення митної вартості, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи:

1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається;

2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом);

3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту);

4) виписку з бухгалтерської документації;

5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів;

6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару;

7) копію митної декларації країни відправлення;

8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

Тобто, вимоги вказаних норм дають змогу відокремити такі обставини, за наявності яких митний орган має право зобов`язати декларанта подати додаткові документи для підтвердження митної вартості:

1) наявність розбіжностей між окремими документами;

2) наявність ознак підробки певних документів;

3) відсутність достатніх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Отже, висновок митного органу щодо наявності даних обставин повинен бути обґрунтованим та підтверджений відповідними доказами. Так, встановивши розбіжність між документами чи відсутність достатніх відомостей, що підтверджують задекларовану митну вартість товарів, митний орган повинен вказати, які саме складові митної вартості товарів є непідтвердженими, чому з поданих декларантом документів неможливо встановити дані складові та які документи необхідні для підтвердження того чи іншого показника.

Відповідно до ч.3 ст.54 МК України за результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів митний орган визнає заявлену декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість чи приймає письмове рішення про її коригування відповідно до положень статті 55 цього Кодексу.

Згідно ч.1,2 ст.55 МК України, рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається митним органом у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо митним органом у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів.

Прийняте митним органом письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів має містити: 1) обґрунтування причин, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано; 2) наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом; 3) вичерпний перелік вимог щодо надання додаткових документів, передбачених частиною третьою статті 53 цього Кодексу, за умови надання яких митна вартість може бути визнана митним органом; 4) обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої митним органом, та фактів, які вплинули на таке коригування; 5) інформацію про:

а) право декларанта або уповноваженої ним особи на випуск у вільний обіг товарів, що декларуються:

у разі згоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно з митною вартістю, визначеною митним органом;

у разі незгоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю товарів та надання гарантій відповідно до розділу Х цього Кодексу в розмірі, визначеному митним органом відповідно до частини сьомої цієї статті;

б) право декларанта або уповноваженої ним особи оскаржити рішення про коригування заявленої митної вартості до органу вищого рівня відповідно до глави 4 цього Кодексу або до суду.

Приписами ч.1 ст.57 МК України встановлено, що визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами: 1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції); 2) другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товарів; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); ґ) резервний.

У відповідності до ч.2,3 ст.57 МК України, основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції).

Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу.

Положеннями ч.9 ст.58 МК України передбачено, що розрахунки при застосуванні методу визначення митної вартості за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції), робляться лише на основі об`єктивних даних, що підтверджуються документально та піддаються обчисленню, а отже, враховуючи вищевикладені обставини не було можливим застосувати метод визначення митної вартості за ціною договору.

Частиною 8 ст.57 МК України встановлено, що у разі якщо неможливо застосувати жоден із зазначених методів, митна вартість визначається за резервним методом відповідно до вимог, встановлених статтею 64 цього Кодексу.

Отже, митні органи мають виключну компетенцію в питаннях перевірки та контролю правильності обчислення декларантом та визначення митної вартості.

Як встановлено судом першої інстанції та перевірено під час апеляційного розгляду справи, що представником позивача надано всі передбачені ст.53 МК України документи, які підтверджують митну вартість товару за першим методом - щодо ціни договору. Подані документи містять всі відомості щодо заявленої митної вартості та її складових, не мають розбіжностей чи ознак підробки в розумінні положень Митного кодексу України.

Отже, у митного органу були відсутні будь-які підстави для незастосування основного методу визначення митної вартості, винесення картки відмови та рішення про коригування.

При цьому, у супереч нормам Митного кодексу України і Методичним рекомендаціям у рішенні про коригування митним органом не зазначено які витрати та/ або платежі не включені до ціни, які допущені помилки чи незазначені відомості, які конкретно виявлені розбіжності у поданій документації, що унеможливлюють визначення митної вартості за основним методом, а, отже, дії митного органу є неправомірними.

Що стосується твердження про відсутність у специфікації №№45499, згідно якої сформована оцінювана партія товарів, - відсутня інформація щодо виробника, торговельної марки, якісних характеристик, комплектації та артикулів, - що не відповідає вимогам п.2 ч.2 статті 52 МКУ в частині подання митному органу об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню, то судова колегія вважає такі твердження необгрунтованими, виходячи з наступного.

Як вбачається із матеріалів справи, що відповідно до п.1.4 договору поставки №AUG-27M/080424 від 8.04.2024р. не містить вимог щодо зазначення у специфікації інформації щодо виробників, торгівельних марок, якісних характеристик (матеріалу виготовлення), комплектації та артикулів. При цьому, Позивач надав відомості про товар. Відповідні відомості зазначені у МД №25UA30U3, а саме:

- товар № 1: Розбризкувачі переносні. Обприскувач а муляторний для догляду за садом, городом та теплицями -1696шт. Торговельна марка : STAR PRO. Країна виробництва : CN Виробник : TAIZHOU MANGHUI MAO.,LTD;

- товар № 2: Апарати кутошліфувальні. тошліфувальна машинка 1290 Вт - 1500шт. Кутошліфувальна машинка 1170 Вт-2000шт. Кутошліфувальна машинка 2000 Вт-200шт. Кутошліфувальна машинка 2500 Вт-200шт.Торговельна марка : START PRO Країна виробництва : CN. Виробник : NINGBO EASUN TOOLS CO., LTD.

Також, опис товару (в тому числі зазначення торговельної марки, відомості виробника, якісні характеристики) задекларованого товару №1 митної декларації зазначено продавцем у пакувальному листі, який був наданий декларантом до митної декларації (графа 44 МД №25UA30U3).

Отже, вищевказаний аргумент митниці не може братися до уваги та слугувати підставою для коригування митної вартості товару.

Що стосується тверджень митного органу про відсутність у комерційному рахунку №199/05/2025 посилань на специфікацію №45499 як невід`ємну частину контракту відповідно до якої сформована партія товарів, то судова колегія вважає такі твердження необґрунтованими, оскільки, що по-перше, законодавством не встановлено вимог до оформлення комерційного рахунку, оскільки він є документом довільної форми, як і не встановлено вимог, щодо посилання на специфікацію, призначення платежу, а по-друге, у наданому до митного органу інвойсі №199/05/2025 міститься посилання на номер договору, а саме - №AUG-27M/080424 від 8.04.2024р., який було укладено між сторонами.

Крім того, митним органом не наведено обґрунтування впливу зазначених обставин на визначення митної вартості товару, у зв`язку з чим відповідний аргумент митного органу є необґрунтованим.

Що стосується посилань митниці на те, що на момент відвантаження товару 24.01.2025р. згідно даних коносамента, товар ще не був проданий ТОВ «МОТОРЗ ПАРТС Україна» (інвойс від 30.05.2025р. №199/05/2025), що ставить під сумнів достовірність заявленої зовнішньоекономічної операції та даних товаросупровідних документів, а також щодо додаткових витрат на перевантаження, то судова колегія зазначає, що оформлення інвойсу від 30.05.2025р. за №199/05/2025 після дати відвантаження товару 24.01.2025р. не є ознакою фіктивності або недійсності зовнішньоекономічної операції. У міжнародній торговельній практиці відстрочене формування рахунку-фактури є звичною комерційною практикою, зокрема у випадках відвантаження партій товару з подальшим формуванням інвойсів після остаточного погодження кількісних або якісних параметрів поставки.

При цьому факт існування зовнішньоекономічного договору, підтвердженого іншими первинними документами, у тому числі транспортними, у повному обсязі підтверджує наявність реальної операції.

Що стосується маршруту перевезення та наявності перевантаження в порту Констанца (Румунія), слід зауважити, що така логістична побудова транспортування є типовою для мультимодальних перевезень, особливо з країн Східної Азії. Заявлені умови поставки DPU Вінниця передбачають, що відповідальність за доставку, включаючи всі проміжні етапи та витрати, покладається на продавця. Тобто, витрати на перевалку, навантаження, зберігання та автоперевезення після порту Констанца повністю входять до зобов`язань постачальника та включаються в загальну вартість товару, заявлену декларантом. Такі витрати не підлягають окремому декларуванню або додаванню до митної вартості відповідно до п.6 ч.10 ст.58 МКУ, якщо вони вже враховані у контрактній ціні що у цьому випадку підтверджується умовами поставки DPU та наданими документами. Відсутність окремих платіжних документів щодо кожного етапу перевезення не свідчить про недостовірність митної вартості, оскільки витрати на доставку включені до загальної ціни за умовами контракту, як це передбачено Інкотермс 2020.

Отже, відсутність окремих доказів щодо перевантажень або витрат у порту Констанца не впливає на обґрунтованість митної вартості, оскільки зазначені логістичні витрати охоплені загальною вартістю за умовами DPU. Всі транспортні документи, подані до митного оформлення, узгоджуються між собою та підтверджують факт реального постачання, що виключає необхідність коригування митної вартості або сумнівів у її достовірності.

Що стосується посилань митного органу на те, що документи про наявність або відсутність витрат на страхування товарів покупцем до кордону України не надано. Таким чином у митного органу виникають сумніви щодо достовірності поданих документів та заявлених декларантом складових митної вартості, то судова колегія зазначає наступе.

Так, умови щодо страхування товару не передбачені укладеним між сторонами договором поставки і, відповідно, декларантом не здійснювалося окреме страхування товару до моменту ввезення, отже, такі витрати відсутні, що не потребує подання додаткових документів.

Щодо твердження митниці про відсутність у прайсі продавця 29.05.2025 б/н, в якому відсутня інформація щодо заявлених якісних характеристик, торговельної марки та виробника товару, і умови поставки EXW в якому - не відповідають умовам поставки FOB Китай в наданій копії митної декларації країни відправлення від 24.01.2025 №24293628, то судова колегія зазначає наступне.

Так, митний орган в оскаржуваному рішенні не посилається на жодну норму законодавства України, міжнародного законодавства, які б зобов`язували сторони договору купівлі-продажу визначати вимоги до прайс-листів, пакувальних листів, калькуляцій, комерційних пропозицій. Законодавством не встановлено і конкретних вимог та переліку відомостей (критеріїв), які повинен містити прайс-лист.

Так, прайс-лист це по суті довідник цін (тарифів) на товари або послуги, який адресований невизначеному колу покупців, є документом довільної форми.

Окрім того, посилання як на складову та підставу визначення митної вартості товару на підставі прайс-листа виробника товару є безпідставними, оскільки обов`язкове подання такого документу ч.2 ст.53 МК України не передбачено.

Що стосується умов поставки, що зазначені в прайс-листі, то вони є безвідносними до позивача, на відміну від специфікації, МД 25UA30U3 та інвойсу, які містять умови поставки згідно Інкотермс.

Так, у постанові від 23.10.2020р. у справі №810/690/17 Верховний Суд вказує на те, що прайс-лист: по-перше, не є основним документом відповідно до частини другої ст. 53 Митного кодексу України, який підтверджує митну вартість товарів, по-друге, прайс-лист - це довідник цін (тарифів) на товари та/або види послуг, який адресований невизначеному колу покупців, по-третє, жодний нормативний акт, зокрема міжнародний, не встановлює вимоги до форми та змісту прайс-листів.

Аналогічний за змістом висновок зазначено Верховним Судом і в постанові від 8.12.2022р. у справі №420/2792/19, де акцентовано, що наявність чи відсутність у прайс-листі певних відомостей (реквізитів), зокрема, інформації щодо умов поставки, не може свідчити про заниження митної вартості товарів. Таким чином, митний орган не може посилатися на відсутність, невідповідність відомостей прайс-листа та комерційної пропозиції, як на підставу для коригування митної вартості товару і тому дане твердження також не може прийматись до уваги.

Що стосується тверджень про відсутність у комерційній пропозиції б/н дати і зазначення умов поставки FOB Китай. Аналогічно до вищезазначеного, комерційна пропозиція - це документ довільної форми продавця інформаційного характеру, який не може слугувати підставою для коригування митної вартості та в розумінні ч. 2 ст. 53 МК України не є документом, який підтверджує митну вартість товару.

Що стосується тверджень митного органу на те, що вартість за одиницю товару наприклад «Оприскувач акумуляторний», зазначена в МД країни відправлення на FOB Китай - 6,81дол.США/шт.,- менше ніж у прайсі продавця на EXW(Франко-завод) Китай - 7,05дол.США/ шт., що містить протиріччя за змістом умов поставки, то судова колегія зазначає, що під час декларування вказаних товарів позивачем відповідно до ст.57,58 МК України було самостійно визначено митну вартість товарів за основним методом, а саме, за ціною контракту. Декларантом надано первинний бухгалтерський документ, а саме інвойс №199/05/2025, який прямо засвідчує фактичну ціну товару, узгоджену сторонами контракту. Інвойс, що відображає узгоджену сторонами фактичну ціну, є основним документом для визначення митної вартості за методом за ціною договору.

При цьому, судова колегія вважає, що заявлена митна вартість є обґрунтованою, достовірною та підтверджена належними документами відповідно до ст.52 53 Митного кодексу України. Зазначені розбіжності в додаткових документах не спростовують фактичну вартість, визначену за інвойсом, та не можуть бути підставою для її коригування.

Що стосується тверджень про те, що в експертному дослідженні від 19.06.2025р. №258/25, у висновку якого зазначені посилання на скріни з інтернет сайтів з ринковими цінами на товар іншої якості без зазначення торговельної марки іншого виробника, то судова колегія зазначає наступне.

Так, як вбачається з проведеного дослідження, експерту було поставлене наступне запитання: - Визначить вартість товару - обприскувача акумуляторного та машинки кутошліфувальної, умови поставки DPU Vinnitsa, виробник TAIZHOU MANGHUI MACHINERYCO., LTD, NINGBO EASUN TOOLS CO., LTD, країна походження Китай, ввезеного на митну територію України на підставі контракту №AUG-27M/080424 від 8.04.2024р., інвойсу №199/05/2025 від 30.05.2025р., пакувального листа №199/05/2025 від 30.05.2025р., CMR №45499 від 17.06.2025р., згідно наданих документів?

Висновок експертного дослідження від 19.06.2025 № 258/25 проведений відносно товару та документів на нього, який було фактично імпортовано і документи на який надано до митного органу.

При цьому, зазначене експертне дослідження було проведено щодо товару торгівельної марки: START PRO та характеристик на аналогічний товар.

Крім того, в скрінах експертного дослідження зазначено найменування виробника та ідентифікуючі ознаки товару. Експертом повністю розписано і зазначено, які джерела і дані використовувались при підготовці дослідження, а отже, жодних неузгодженостей в цій частині також немає.

При цьому, митний орган фактично залишив поза увагою документи, надані декларантом для митного оформлення товару. Окрім того, надані митному органу документи є належними та в повній мірі відповідають вимогам МК України до документів, які підтверджують митну вартість товарів, однак останні не тільки не спростовані митним органом, але й взагалі залишені без уваги.

Враховуючи вищевикладене, судова колегія вважає, що позивачем надано до митниці відповідні документи, які підтверджують митну вартість товарів за митною декларацією, у відповідності до положень ч.2 ст.53 Митного кодексу України та які не містять розбіжності, оскільки вони містять всі відомості, що підтверджують числові значення складових митної вартості товару.

При цьому, судова колегія бере до уваги те, що митним органом не підтверджено належними доказами та аргументованими доводами наявність у поданих позивачем документах розбіжностей, ознак підробки або відсутність всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена за ці товари.

Разом з тим, судова колегія вважає, що формально нижчий рівень митної вартості імпортованого позивачем товару від рівня митної вартості іншого митного оформлення не може розцінюватися як заниження позивачем митної вартості, не є перешкодою для застосування основного методу визначення митної вартості товару і не може бути достатньою підставою для відмови у здійсненні митного оформлення товару за основним методом визначення його митної вартості.

Наявність у базі даних інформації про те, що подібний товар у попередні періоди розмитнювався за вартістю більшою, ніж задекларована декларантом, за відсутності інших визначених законом підстав, що обумовлюють межі і способи здійснення митним органом контролю митної вартості, не утворює підстав для відмови у визнанні заявленої декларантом митної вартості за основним методом та її визначення за другорядними методами, оскільки торгові відносини є різноманітними, здійснюються на принципах автономії волі та свободи договору, при цьому безліч обставин можуть впливати на їх ціну (характеристика товару, умови і обсяги поставок, сезонність, наявність знижок тощо), що само по собі не свідчить про наявність порушень з боку декларанта і не призводить до автоматичного збільшення митної вартості товарів.

Самостійне визначення контролюючим органом ціни товару не може впливати на права та обов`язки сторін Договору, за умови їх підтвердження належними документами.

Таким чином, судова колегія погоджується з висновком суду першої інстанції, що саме лише зазначення у рішеннях про коригування митної вартості товарів реквізитів раніше оформлених митних декларацій з вищим рівнем митної вартості товару не може вважатись належним підтвердженням законності та обґрунтованості коригування митної вартості товару за резервним методом.

Як встановлено судом першої інстанції та вбачається з матеріалів справи, відповідач, приймаючи рішення про коригування митної вартості імпортованого товару за методом не за ціною договору, не вказав, яким чином митна вартість товару визначена саме в такому розмірі, які складові вплинули на формування такої вартості, не навів порівняння характеристик оцінюваного товару та характеристик товару, ціна якого взята за основу для коригування митної вартості, не зазначив країну походження та рік виготовлення такого товару, його технічний стан, що є окремою підставою для скасування такого рішення.

За таких обставин, судова колегія приходить до висновку, що митним органом, як суб`єктом владних повноважень не доведено, що надані позивачем документи містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

У відповідності до ч.3 ст.318 МК України митний контроль має передбачати виконання органами доходів і зборів мінімуму митних формальностей, необхідних для забезпечення додержання законодавства України з питань державної митної справи.

Відповідно до ч.7 ст.54 МК України у разі якщо під час проведення митного контролю орган доходів і зборів не може аргументовано довести, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, заявлена декларантом або уповноваженою ним особою митна вартість вважається визнаною автоматично.

Враховуючи, що позивачем були надані для митного оформлення товару документи, необхідні для визначення його митної вартості, яка була задекларована, документи містять повну інформацію про митну вартість товару та її складові частини, не містять суттєвих розбіжностей, тощо, судова колегія приходить до висновку, що відмова відповідача у розмитненні товару за митною декларацією є неправомірною, а оскаржувані рішення про коригування митної вартості товарів та картки відмови у митному оформленні (випуску) товарів - є протиправними та підлягають скасуванню.

З урахуванням викладеного, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про наявність підстав для задоволення позовних вимог ТОВ «Моторз Партс Україна», шляхом визнання протиправними та скасування оскаржуваних рішень митного органу про коригування митної вартості товарів та як наслідок визнання протиправними та скасування оскаржуваної картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення Одеської митниці.

В доводах апеляційної скарги апелянт посилався на неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права. На думку судової колегії, викладені у скарзі доводи не дають підстав для висновку про неправильне застосування судом першої інстанції норм матеріального чи порушення норм процесуального права, яке призвело або могло призвести до неправильного вирішення справи по суті.

За таких обставин, судова колегія вважає, що рішення суду ухвалено з додержанням норм процесуального та матеріального права, а тому не вбачає підстав для його скасування.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.246,315,316 КАС України, колегія суддів,-

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційну скаргу Одеської митниці залишити без задоволення.

Рішення Одеського окружного адміністративного суду від 24 вересня 2025р. залишити без змін.

Постанова суду набирає законної сили з дати її ухвалення та оскарженню не підлягає, крім випадків встановлених п.2 ч.5 ст.328 КАС України.

Головуючий: Ю.М. Градовський

Судді: А.І. Бітов

О.В. Єщенко