Справа № 420/1907/26
Суддя: Хурса О. О.
Дата ухвалення: 2026-02-04 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 420/1907/26
УХВАЛА

04 лютого 2026 року м. Одеса

Суддя Одеського окружного адміністративного суду Хурса О. О., перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до в. о. керівника апарату Хаджибейського районного суду м. Одеси Юлії Ткаченко про визнання протиправною бездіяльність та зобов`язання вчинити певні дії, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до в. о. керівника апарату Хаджибейського районного суду м. Одеси Юлії Ткаченко, в якому просить:

- визнати протиправним перейняття на себе повноважень судді Ткаченко Юлії Миколаївни та скасувати її лист.

Відповідно до частини першої ст. 171 Кодексу адміністративного судочинства України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, крім іншого, чи відповідає заява вимогам, встановленим ст. 160, 161, 172 цього Кодексу.

Позовна заява подана з порушенням вимог ст. 160, 161 Кодексу адміністративного судочинства України, а саме:

- у позовній заяві не зазначено РНОКПП відповідача;

- зміст позовних вимог викладений не конкретно;

- до позовної заяви не додано клопотання про залучення третьої особи, з дотриманням вимог ст. 167 Кодексу адміністративного судочинства України;

- до позовної заяви не додано оригіналу документа про сплату судового збору у порядку та розмірі, визначених ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» або документу, що підтверджує підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Пунктами другим та четвертим частини п`ятої ст. 160 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що в позовній заяві зазначаються: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, адреса електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету; зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.

Відповідно до пунктів чотири та п`ять частини п`ятої ст. 160 Кодексу адміністративного судочинства України в позовній заяві зазначаються зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог, щодо кожного з відповідачів; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Під змістом позовних вимог розуміється визначення способу захисту свого права, свободи чи інтересу згідно ч. 1 ст. 5 Кодексу адміністративного судочинства України, який має бути сформульований максимально чітко і зрозуміло, оскільки від якості позовної заяви, юридично правильного змісту позовних вимог, зазначення способу судового захисту залежить швидкий і ефективний розгляд справи.

Водночас в частині позову про визнання протиправним перейняття на себе повноважень судді Ткаченко Юлії Миколаївни та скасування її листа, позивач не вказує які саме повноваження він вважає противними та не зазначає номер та дату оскаржуваного листа.

Також позивач зазначає найменування відповідача, як в. о. керівника апарату Хаджибейського районного суду м. Одеси Юлію Ткаченко, однак в прохальній частині зазначено суддя - Ткаченко Юлія Миколаївна.

При цьому, відсутність належним чином викладених вимог свідчить, що предмет спору не визначений.

Так, зміст та кількість позовних вимог впливають відповідно на вирішення питання підвідомчості спору конкретному суду та правильному вирішенню питання, щодо судового збору, а також на з`ясування, чи позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними) тощо, а отже і з`ясуванню перешкод для відкриття провадження у справі.

Вказане узгоджується з позицією Верховного Суду, викладеною у постанові від 31.10.2018 у справі № 826/16958/17.

В позовній заяві позивачем, в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог, щодо предмету спору на стороні відповідача зазначено - Секретаріат Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини, Територіальне управління Державної судової адміністрації України в Одеській області та Гуревського Володимира Климентійовича, але клопотання про їх залучення до справи з обґрунтуванням підстав, з дотриманням вимог ст. 167 Кодексу адміністративного судочинства України не подано.

Суд звертає увагу, що формальне зазначення у тексті позовної заяви реквізитів особи, як третьої особи, не є безумовною та автоматичною підставою для вирішення такого питання судом, оскільки таке клопотання має бути обґрунтоване позивачем.

Відповідно до частини третьої ст. 161 Кодексу адміністративного судочинства України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Разом з тим, в поданій позовній заяві позивачем заявлено клопотання про звільнення від сплати судового збору відповідно до п. 1 ч. 1 та ч. 2 ст. 8 Закону України «Про судовий збір».

Відповідно до частини першої ст. 133 Кодексу адміністративного судочинства України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Згідно частин першої та другої ст. 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі, за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу за попередній календарний рік фізичної особи, яка подає позовну заяву, іншу заяву, скаргу, апеляційну чи касаційну скаргу; або 2) особами, які подають позовну заяву, іншу заяву, скаргу, апеляційну чи касаційну скаргу, є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю; або 4) заявником (позивачем) у межах справи про банкрутство (неплатоспроможність) є юридична або фізична особа, у тому числі фізична особа - підприємець, яка перебуває у судових процедурах розпорядження майном, санації або реструктуризації боргів, за клопотанням арбітражного керуючого (розпорядника майна, керуючого санацією, керуючого реструктуризацією) або боржника. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Відповідно до частини третьої ст. 8 Закону України «Про судовий збір» при визначенні майнового стану особи для цілей цієї статті суд може враховувати інформацію про розмір доходів за попередній календарний рік, перебування на утриманні непрацездатних членів сім`ї, наявність у власності нерухомого, рухомого майна та/або іншого цінного майна, а також інші обставини, які мають значення для оцінки майнового стану особи.

Аналіз цих норм дає підстави вважати, що сторона повинна навести обставини, які свідчать про її незадовільне (скрутне) матеріальне становище та подати суду відповідні докази.

Доказами, на підставі яких суд може вирішити питання щодо звільнення (відстрочення або розстрочення) від сплати судового збору, є: довідка про доходи за попередній календарний рік разом із відомостями з Державного реєстру фізичних осіб - платників податків про джерела/суми виплачених доходів та утриманих податків, про склад сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків, а також інші документи, що підтверджують майновий стан сторони.

Наведеними нормами Закону України «Про судовий збір» установлено чіткий і вичерпний перелік підстав, а також суб`єктних та предметних критеріїв, за наявності яких, з огляду на майновий стан, суд може, звільнити особу, яка звертається до суду, від сплати судового збору або розстрочити чи відстрочити сплату особою судового збору.

Аналогічна позиція була висловлена Великою палатою Верховного Суду в ухвалі від 10.09.2025 у справі № 990/334/25.

Так, на підтвердження клопотання про звільнення від сплати судового збору позивачем додано відомості з Державного реєстру фізичних осіб - платників податків про суми виплачених доходів та утриманих податків станом на 21.01.2026 за період з січня 2025 до грудня 2025.

Водночас, позивачем до заявленого клопотання про звільнення від сплати судового збору на підтвердження дійсного його матеріального стану не надано довідки органу Пенсійного фонду України про розмір виплаченої пенсії за попередній календарний рік або про не отримання пенсії, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідки податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо.

Перевіривши матеріали справи та доводи клопотання позивача, судом встановлено, що ним не надано суду доказів наявності умов, передбачених ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір», для вирішення питання, щодо звільнення від сплати судового збору.

Аналогічна позиція була висловлена Верховним Судом в ухвалі від 31.05.2018 у справі № 336/5480/17, від 08.01.2019 у справі № 823/2107/18, від 02.09.2022 у справі № 160/19572/21.

Так, підпунктом першим пункту третього частини другої ст. 4 Закону України «Про судовий збір» визначено, що за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру фізичною особою встановлюється ставка судового збору в розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Таким чином, належною сплатою судового збору при поданні до суду фізичною особою адміністративного позову немайнового характеру вважається сплата судового збору в розмірі 1331,20 грн.

Відповідно до ст. 169 Кодексу адміністративного судочинства України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених ст. 160, 161 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, в якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб їх усунення і встановлюється строк, який не може перевищувати 10 днів з дня вручення ухвали.

За таких обставин позовна заява має бути залишена без руху, а позивачу наданий 5- денний строк для усунення недоліків шляхом надання до суду: 1) належним чином оформленої позовної заяви з додержанням вимог ст. 160, 161 Кодексу адміністративного судочинства України, 2) клопотання про залучення третьої особи, з дотриманням вимог ст. 167 Кодексу адміністративного судочинства України та 3) оригіналу документа про сплату судового збору у сумі 1331,20 грн або документів, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Керуючись ст. 12, 160, 161, 171, 257 - 262 Кодексу адміністративного судочинства, суд, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до в. о. керівника апарату Хаджибейського районного суду м. Одеси Юлії Ткаченко про визнання протиправною бездіяльність та зобов`язання вчинити певні дії - залишити без руху.

Повідомити позивача про необхідність в 5-денний строк з дня отримання ухвали усунути недоліки та роз`яснити, що в іншому випадку позов буде повернутий позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя Олександр ХУРСА