Справа № 200/682/26
Суддя: Зеленов А.С.
Дата ухвалення: 2026-02-06 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Донецький окружний адміністративний суд
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

06 лютого 2026 року Справа №200/682/26

Суддя Донецького окружного адміністративного суду Зеленов А.С., одержавши матеріали скарги ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Головного управління ДПС у Донецькій області (87515, Донецька обл., м. Маріуполь, вул. Італійська, буд. 59, код ЄДРПОУ ВП: 44070187) про скасування податкових повідомлень-рішень, -

В С Т А Н О В И В:

До Донецького окружного адміністративного суду надійшла скарга ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Донецькій області про скасування податкових повідомлень-рішень, у якому позивач просить суд:

- скасувати помилкові податкові повідомлення рішення по сплаті податку на нерухоме майно за 2021 2024 роки, відмінне від земельної ділянки, нараховані на пошкоджену у 2022 році нежитлову нерухомість, не відремонтовану і розташовану в зоні обов`язкового відселення (евакуації) населення і активних бойових дій по теперішній час.

Частиною 2 ст. 171 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що суддя відкриває провадження в адміністративній справі на підставі позовної заяви, якщо відсутні підстави для залишення позовної заяви без руху, її повернення чи відмови у відкритті провадження у справі.

Відповідно до ч. 1 ст. 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом:

1) визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень;

2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень;

3) визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій;

4) визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії;

5) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб`єкта владних повноважень;

6) прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1 - 4 цієї частини та стягнення з відповідача - суб`єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю.

Згідно ч. 2 ст. 159 КАС України заявами по суті справи є: позовна заява, відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву.

Відповідно ч. 1 ст. 160 КАС України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

Згідно ч. 2 ст. 160 КАС України позовна заява подається в письмовій формі позивачем або особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

Частина 5 ст. 160 КАС України визначає зміст позовної заяви.

Тобто, формою звернення до суду щодо оскарження дій, бездіяльності та рішень суб`єкту владних повноважень є позовна заява, вимоги до якої встановлено ст. 160 КАС України.

В порушення зазначеної норми позивач звернувся до адміністративного суду не з позовною заявою, а зі скаргою.

Відповідно до вимог п. 4 ч. 5 ст. 160 КАС України у позовній заяві зазначається зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.

Разом із тим, під змістом позовних вимог розуміється визначення способу захисту порушеного права, свободи чи інтересу згідно ч. 1 ст. 5 КАС України, який має бути сформульований максимально чітко і зрозуміло, оскільки від якості позовної заяви, юридично правильно сформованого змісту позовних вимог залежить і ефективність судового захисту, позаяк суд розглядає адміністративні справи лише в межах позовних вимог.

Тобто, обов`язок по визначенню (формулюванню) позовних вимог, з якими особа звертається до суду за захистом своїх прав на етапі подання позовної заяви процесуальним законодавством покладено на позивача, саме для цього законодавцем визначені вимоги до позовної заяви, що міститься в ст. 160 КАС України.

Із змісту вимог вбачається, що позивач просить суд скасувати помилкові податкові повідомлення рішення по сплаті податку на нерухоме майно за 2021 2024 роки, відмінне від земельної ділянки, нараховані на пошкоджену у 2022 році нежитлову нерухомість, не відремонтовану і розташовану в зоні обов`язкового відселення (евакуації) населення і активних бойових дій по теперішній час.

Однак, позивачем не вказано дату та номер оскаржених податкових повідомлень-рішень.

Відповідно до ч. 4 ст. 160 КАС України в позовній заяві зазначаються, зокрема:

3) зазначення ціни позову, обґрунтований розрахунок суми, що стягується, - якщо у позовній заяві містяться вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної оскаржуваним рішенням, діями, бездіяльністю суб`єкта владних повноважень;

6) відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору - у випадку, якщо законом встановлений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору;

7) відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися;

11) власне письмове підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Разом з тим, позивачем не дотримано вимог, наведених в п.п. 3, 6, 7, 11 ч. 4 ст. 160 КАС України.

Також, ч. 3 ст. 161 КАС України визначено, що до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до пп. 1 п. 3 ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру, який подано суб`єктом владних повноважень, юридичною особою, встановлюється ставка судового збору 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 10 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

В силу положень ч. 1 ст. 4 вказаного Закону судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2026 рік" установлено у 2026 році прожитковий мінімум на одну особу в розрахунку на місяць для основних соціальних і демографічних груп населення, зокрема, працездатних осіб: з 01.01.2026 - 3328,00 грн.

Як свідчить зміст позову, позивачем оскаржується чотири податкових повідомлення-рішення від 31.12.2025 № 0-0533-UA0011148 на суму 16479,10 грн., № 0-0533-UA0011148 на суму 19475,30 грн., № 0-0533-UA0011148 на суму 20074,54 грн., № 0-0533-UA0011148 на суму 12409,26 грн., відтак звернені до суду вимоги є майновими.

Суд зазначає, що оскільки кожне таке рішення є окремим предметом спору, то судовий збір у такому випадку не може бути меншим ніж його мінімальний розмір, передбачений Законом України Про судовий збір за подання позову майнового характеру, у зв`язку з чим фактично позивач повинен сплатити судовий збір не від загальної суми усіх рішень, обрахованої шляхом простого складання сум, а за кожне рішення окремо.

Відповідна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 13.04.2022 у справі №280/2266/21.

Частиною 3 ст. 4 Закону України Про судовий збір передбачено, що при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Згідно ч. 3 ст. 6 Закону України Про судовий збір за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Тому, при розрахунку розміру суми судового збору, суд виходив з кількості позовних вимог, кожна з яких є майновою вимогою і може бути заявлена окремо, та при розгляді даного спору по суті правомірність кожного податкового повідомлення-рішення буде оцінюватись як окреме рішення суб`єкта владних повноважень, на підставі якого у позивача може змінитися майновий стан.

Об`єднання позивачем цих вимог в одному позові не може змінити розрахунок судового збору з кожної окремої позовної вимоги майнового характеру на одну майнову, оскільки позивачем заявлено окремі вимоги про скасування окремих податкових повідомлень-рішень.

Оскільки, виходячи з предмету позову, цей спір є спором майнового характеру, сума судового збору при зверненні з цим позовом до суду має становити 4259,84 грн.

До позовної заяви додано документ про сплату судового збору у розмірі 1331,20 грн, тобто не в повному обсязі.

Тому для усунення вказаного недоліку позовної заяви позивач зобов`язаний сплатити (доплати) судовий збір у сумі 2928,64 грн.

Суд звертає увагу позивача на те, що інформацію щодо реквізитів сплати судового збору за подання позовних заяв до Донецького окружного адміністративного суду є загальнодоступною, оприлюднена на офіційному веб-порталі "Судова влада України" за інтернет-адресою https://adm.dn.court.gov.ua/sud0570/gromadyanam/tax/.

Крім того, згідно з ч. 1 ст. 161 КАС України до позовної заяви додаються її копії, а також копії доданих до позовної заяви документів відповідно до кількості учасників справи, крім випадків, визначених частиною другою цієї статті.

Натомість, ч. 2 ст. 161 КАС України визначено, що у разі подання позовної заяви та доданих до неї документів в електронній формі через електронний кабінет до позовної заяви додаються докази надсилання її копії та копій доданих документів іншим учасникам справи з урахуванням положень статті 44 цього Кодексу.

Згідно з ч. 9 ст. 44 КАС України у разі подання до суду в електронній формі заяви по суті справи, зустрічного позову, заяви про збільшення або зменшення позовних вимог, заяви про зміну предмета або підстав позову, заяви про залучення третьої особи, апеляційної скарги, касаційної скарги та документів, що до них додаються, учасник справи зобов`язаний надати до суду доказ надсилання цих матеріалів іншим учасникам справи.

Такі документи в електронній формі направляються з використанням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, шляхом надсилання до електронного кабінету іншого учасника справи, а у разі відсутності у іншого учасника справи електронного кабінету чи відсутності відомостей про наявність у іншого учасника справи електронного кабінету - в паперовій формі листом з описом вкладення.

Якщо інший учасник справи відповідно до частини шостої статті 18 цього Кодексу зобов`язаний зареєструвати електронний кабінет, але не зареєстрував його, учасник справи, який не є суб`єктом владних повноважень та подає документи до суду в електронній формі з використанням електронного кабінету, звільняється від обов`язку надсилання копій документів такому учаснику справи.

Однак, всупереч вказаним вимогам, до позовної заяви, яка надійшла до суду в електронній формі через систему "Електронний суд", не додано докази надсилання відповідачу копії позовної заяви з додатками (в електронній формі).

Таким чином даний недолік позовної заяви належить усунути позивачу шляхом надання до суду доказів надсилання відповідачу копії позовної заяви з додатками згідно ч. 2 ст. 161 КАС України.

Відповідно до статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160,161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

З огляду на викладене, суд дійшов висновку, що позов слід залишити без руху.

Згідно частини третьої статті 169 КАС України, якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, вона вважається поданою у день первинного її подання до адміністративного суду та приймається до розгляду, про що суд постановляє ухвалу в порядку, встановленому статтею 171 цього Кодексу.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 160, 161, 171 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

УХВАЛИВ:

Скаргу ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Донецькій області про скасування податкових повідомлень-рішень залишити без руху.

Надати позивачу строк не більше 10 днів з дня отримання ухвали про залишення позовної заяви без руху на усунення недоліків позовної заяви шляхом надання:

- уточненої позовної заяви з коректним та зрозумілим формулюванням змісту позовних (зазначенням дати та номерів спірних податкових повідомлень-рішень), оформлену з дотриманням вимог статей 160, 161 КАС України;

- доказів сплати (доплати) судового збору у розмірі 2928,64 грн;

- доказів надсилання відповідачу копії позовної заяви з додатками згідно ч. 2 ст. 161 КАС України.

Роз`яснити позивачеві, що якщо недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, не будуть усунуті у встановлений судом строк, позовна заява буде повернута відповідно до пункту 1 частини 4 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України.

Копію ухвали про залишення позовної заяви без руху невідкладно надіслати особі, що звернулась із позовною заявою.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя А.С. Зеленов