Справа № 367/13212/25
Суддя: Скрипка О. І.
Дата ухвалення: 2026-02-02 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Номер провадження 2-а/754/133/26
У Х В А Л А

02 лютого 2026 року Суддя Деснянського районного суду м.Києва Скрипка О.І., розглянувши адміністративний позов ОСОБА_1 до Державної інспекції архітектури та містобудування України про визнання протиправними та скасування постанов по справі про адміністративне правопорушення,-

В С Т А Н О В И В :

Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до відповідача про визнання протиправними та скасування трьох постанов по справі про адміністративне правопорушення.

Свої вимоги позивач мотивує тим, що відносно нього було винесено три постанови про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення. З даними постановами він не згоден, а тому звернувся до суду з позовом про скасування останніх. При цьому, у позовній заяві міститься клопотання про поновлення строку для звернення до суду з даним позовом.

Дослідивши матеріали адміністративного позову, вважаю, що він підлягає залишенню без руху з наданням строку на усунення недоліків, виходячи з наступного.

Відповідно до ч.1 ст.122 КАС України, позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Відповідно до ст. 289 КУпАП, скаргу на постанову в справі про адміністративне правопорушення може бути подано протягом десяти днів з дня винесення постанови, а щодо постанов по справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, у тому числі зафіксовані в автоматичному режимі, - протягом десяти днів з дня вручення такої постанови.

В разі пропуску зазначеного строку з поважних причин цей строк за заявою особи, щодо якої винесено постанову, може бути поновлено органом (посадовою особою), правомочним розглядати скаргу.

Згідно з ч. 1 та ч. 2 ст. 291 КУпАП, постанова адміністративного органу (посадової особи) у справі про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку оскарження цієї постанови, за винятком постанов про застосування стягнення, передбаченого статтею 26 цього Кодексу, постанов по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, у тому числі зафіксованого в автоматичному режимі, а також у випадках накладення штрафу, що стягується на місці вчинення адміністративного правопорушення.

За змістом ст.122 КАС України, початок перебігу строку звернення до адміністративного суду законодавець пов`язує з днем, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення свого права.

При цьому слід зазначити, що день, коли особа дізналася про порушення свого права, - це встановлений доказами день, коли позивач дізнався про рішення, дію чи бездіяльність, внаслідок якої відбулося порушення їх прав, свобод чи інтересів.

Незнання про порушення через байдужість до своїх прав або небажання дізнатися не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду.

Доказами того, що особа знала про порушення своїх прав, є, зокрема, умови, за яких особа мала реальну можливість дізнатися про порушення своїх прав.

Також, відповідно до ч.2 ст.286 КАС України, позовну заяву щодо оскарження рішень суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності може бути подано протягом десяти днів з дня ухвалення відповідного рішення (постанови), а щодо рішень (постанов) по справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, у тому числі зафіксовані в автоматичному режимі, - протягом десяти днів з дня вручення такого рішення (постанови).

Як вбачається з наданих позивачем доказів, оскаржувані постанови винесені 16.10.2025 року та 20.10.2025 року. В той же час, з матеріалів справи вбачається, що оскаржувані постанови позивач отримав 21.10.2025 року та 22.10.2025 року відповідно. З даним позовом позивач звернувся до суду 31.10.2025 року через систему «Електронний суд».

Ці обставини дають суду підстави стверджувати, що позивач не мав реальної можливості вчасно звернутись до суду за захистом своїх прав, свобод та інтересів у визначені процесуальним законодавством строки.

Виходячи з цього, наявні підстави для поновлення цього строку, а тому суд задовольняє клопотання позивача про його поновлення.

В той же час, за правилами КАС України, позовна заява за формою та змістом повинна відповідати вимогам, викладеним у ст. 160, 161 КАС України.

Згідно частини третьої статті 161 КАС України, до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно ч.1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» № 3674-VІ від 08.07.2011, судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

За системного, цільового та граматичного тлумачення до наведеного законодавчого регулювання відносин, пов`язаних зі сплатою судового збору, Велика Палата Верховного Суду в контексті фактичних обставин справи та зумовленого ними застосування норм процесуального права зазначає, що у справах щодо оскарження постанов про адміністративне правопорушення у розумінні положень ст. 287, 288 КУпАП, як і в інших справах, які розглядаються судом у порядку позовного провадження, слід застосовувати статті 2-5 Закону України «Про судовий збір», які пільг за подання позовної заяви, відповідних скарг у цих правовідносинах не передбачають.

Разом з тим, з огляду на необхідність однакового підходу у визначенні розміру судового збору, який підлягає застосуванню у справах щодо накладення адміністративного стягнення та справляння судового збору, він складає за подання позовної заяви 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ст. 7 Закону України «Про державний бюджет України на 2025 рік» розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб станом на 01.01.2025 становить 3028,00 грн.

Як передбачено ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір», у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

На підставі викладеного, позивачу необхідно було сплатити суму судового збору, яка відповідатиме 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 605,60 грн. на час подання позовної заяви за кожну вимогу немайнового характеру.

У своїй позовній заяві позивач просить суд скасувати три постанови про притягнення його до адміністративної відповідальності.

Відповідно, позивачем заявлено три вимоги немайнового характеру, кожна з яких має бути оплачена судовим збором.

З наданої до матеріалів справи квитанції вбачається, що позивач сплатив судовий збір в загальному розмірі 1211,20 грн., тобто за дві позовні вимоги (605,60 грн. х 2 = 1211,20 грн.).

Відтак, позивачу йому необхідно доплатити судовий збір за ще одну позовну вимогу.

Разом з тим, згідно ч. 3 ст. 4 ЗУ «Про судовий збір», при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Отже, судовий збір за звернення до суду із позовом про скасування трьох постанов про адміністративні правопорушення з урахуванням коефіцієнту для пониження становить 1 453,44 грн., в той час, як позивачем фактично сплачено 1211,20 грн.

Таким чином, позивачу слід надати доказ про сплату ним судового збору в розмірі, який визначений нормами чинного законодавства України, а саме: доплатити судовий збір в розмірі 242,24 грн. та надати оригінал платіжного документу на підтвердження його сплати.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 169 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 160, 161 цього Кодексу, постановляє ухвалу, в якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Отже, позивачу необхідно в п`ятиденнний строк з дня вручення копії ухвали про залишення позовної зави без руху виконати вищевказані вимоги суду.

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 160 і 161 цього Кодексу, позовна заява вважається поданою в день первинного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві (частина четверта статті 169 КАС України).

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 160, 161, 169 КАС України, суддя, -

У Х В А Л И В :

Клопотання ОСОБА_1 про поновлення процесуального строку задовольнити.

Поновити ОСОБА_1 строк для звернення до суду з адміністративним позовом про скасування постанов про притягнення до адміністративної відповідальності № 2/2025/02-3-07 від 16.10.2025 року; № 3/2025/02-3-07 від 20.10.2025 року ; № 4/2025/02-3-07 від 20.10.2025 року.

Адміністративний позов ОСОБА_1 до Державної інспекції архітектури та містобудування України про визнання протиправними та скасування постанов по справі про адміністративне правопорушення - залишити без руху та надати строк для усунення його недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Попередити позивача про наслідки недотримання вимог ухвали про залишення позовної заяви без руху, передбачені п.1 ч.4 ст.169 КАС України.

Ухвала, відповідно до ч. 2 ст. 256 КАС України, набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя: