Справа № 320/20127/24
Суддя: Кушнова А.О.
Дата ухвалення: 2026-02-04 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

04 лютого 2026 року справа № 320/20127/24

Київський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Кушнової А.О., розглянув в порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю Будівельна компанія «Юмма» до Головного управління ДПС у м. Києві про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення - рішення.

Суть спору: до Київського окружного адміністративного суду звернулось Товариство з обмеженою відповідальністю Будівельна компанія «Юмма» (далі позивач) з позовом до Головного управління ДПС у м. Києві (далі відповідач), в якому позивач просить суд визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення - рішення Головного управління ДПС у м. Києві від 10.04.2024 №288660413.

В обґрунтування позовних вимог позивач вказує, що зазначене податкове повідомлення-рішення є протиправним, необґрунтованим та таким, що підлягає скасуванню, оскільки військова агресія російської федерації проти України є форс-мажорними обставинами, які в силу вимог підпункту 112.8.9 пункту 112.8 статті 112 Податкового кодексу України є підставою для звільнення позивача від фінансової відповідальності.

Також, позивач наполягає на застосуванні до спірних правовідносин положень Закону України «Про внесення змін до розділу XX «Перехідні положення» Податкового кодексу України щодо відновлення обмеження перебування грального бізнесу на спрощеній системі оподаткування» №2876-ІХ від 12.01.2023, який набрав чинності 08.02.2023.

Окрім того, позивач посилається на недотримання відповідачем вимог пункту 86.2 статті 86 Податкового кодексу України, оскільки позивач не отримував акт перевірки №22860/Ж5/26-15-04-13-03/44800947, на підставі якого було складено спірне податкове повідомлення-рішення, та не ознайомлювався із його змістом.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 30.05.2024 відкрито провадження у справі та постановлено здійснювати розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін за наявними у ній матеріалами; витребувано докази від сторін.

Копія ухвали Київського окружного адміністративного суду від 30.05.2024 надіслана всім учасникам справи 31.05.2024, про що свідчать довідки про доставку електронного листа від 03.06.2024.

26.06.2024 на адресу Київського окружного адміністративного суду від відповідача надійшов відзив на позовну заяву б/н б/д, у якому відповідач наголосив, що заявлені позовні вимоги є необґрунтованими та такими, що не підлягають задоволенню, просив суд відмовити позивачу в задоволенні заявленого адміністративного позову в повному обсязі.

Відповідач повідомив, що за результатами проведення камеральної перевірки контролюючим органом встановлено порушення позивачем вимог пункту 201.10 статті 201 Податкового кодексу України в частині порушення термінів реєстрації податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних. У зв`язку із чим, керуючись пунктом 120-1.1 статті 120-1 Податкового кодексу України, відповідачем прийнято спірне податкове повідомлення - рішення Головного управління ДПС у м. Києві від 10.04.2024 №288660413 та застосовано до позивача штраф у розмірі 161 265,34 грн.

Відповідач зазначає, що позивачем не надано належного підтвердження причинно-наслідкового зв`язку між дією форс-мажорних обставин і неможливістю виконання зобов`язання щодо своєчасної реєстрації податкових накладних.

Також, за даними Головного управління ДПС у м. Києві позивач не звертався до контролюючого органу із заявою та документами про підтвердження можливості чи неможливості виконання платником податків своїх обов`язків на підставі Наказу Міністерства фінансів України від 29.07.2022 №255, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 25.08.2022 за №967/38303 «Про затвердження Порядку підтвердження можливості чи неможливості виконання платником податків обов`язків, визначених у підпункті 69.1 пункту 69 підрозділу 10 розділу XX «Перехідні положення» Податкового кодексу України, та переліків документів на підтвердження».

Окрім того, відповідач звертає увагу, що граничні терміни реєстрації зазначених в акті перевірки №22860/Ж5/26-15-04-13-03/44800947 податкових накладних припадають на період до набрання чинності Законом України «Про внесення змін до розділу XX «Перехідні положення» Податкового кодексу України щодо відновлення обмеження перебування грального бізнесу на спрощеній системі оподаткування» №2876-ІХ від 12.01.2023, що унеможливлює застосування його норм до спірних правовідносин.

Відповідачем до відзиву було долучено докази на виконання вимог ухвали Київського окружного адміністративного суду від 30.05.2024.

02.09.2024 на адресу суду від позивача надійшли докази, витребувані ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 30.05.2024.

17.10.2024 позивачем було подано до суду відповідь на відзив на позовну заяву, у якій останній не погоджується з доводами відповідача та повторно наголошує на протиправності спірного рішення.

Відповідно до частини п`ятої статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін. Учасники справи з клопотанням про розгляд справи у судовому засіданні до суду не звертались.

Приймаючи до уваги відсутність таких клопотань з боку учасників справи, розгляд справи судом здійснено у порядку письмового провадження за наявними у ній матеріалами та доказами.

Розглянувши подані документи і матеріали, з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд

в с т а н о в и в:

Товариство з обмеженою відповідальністю Будівельна компанія «Юмма» (ідентифікаційний код 44800947, місцезнаходження: 02160, м. Київ, пр-т Соборності, буд. 19, кв. 310) є юридичною особою приватного права, зареєстроване в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань 12.07.2022, номер запису: 0000360.

Товариство з обмеженою відповідальністю Будівельна компанія «Юмма» зареєстроване платником ПДВ з 01.08.2022 (ІПН ПДВ №36), що підтверджується витягом з Реєстру платників податку на додану вартість №172 від 15.07.2022.

Головним управлінням ДПС у м. Києві проведена камеральна перевірка своєчасності реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі ЄРПН) Товариством з обмеженою відповідальністю Будівельна компанія «Юмма», за результатами якої складено акт від 20.03.2024 №22860/Ж5/26-15-04-13-03/44800947 (далі - акт перевірки).

Згідно з висновками акту перевірки встановлено порушення позивачем граничних термінів реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних в ЄРПН, а саме:

податкова накладна №2 від 12.08.2022 зареєстрована 16.09.2022, кількість днів затримки реєстрації 16;

податкова накладна №4 від 08.09.2022 зареєстрована 14.10.2022, кількість днів затримки реєстрації 14;

податкова накладна №2 від 13.10.2022 зареєстрована 16.11.2022, кількість днів затримки реєстрації 16;

податкова накладна №1 від 15.11.2022 зареєстрована 15.12.2022, кількість днів затримки реєстрації 15;

податкова накладна №1 від 09.12.2022 зареєстрована 02.01.2023, кількість днів затримки реєстрації 2;

податкова накладна №11 від 23.12.2022 зареєстрована 17.01.2023, кількість днів затримки реєстрації 2;

податкова накладна №12 від 23.12.2022 зареєстрована 17.01.2023, кількість днів затримки реєстрації 2;

податкова накладна №5 від 23.12.2022 зареєстрована 17.01.2023, кількість днів затримки реєстрації 2;

податкова накладна №7 від 23.12.2022 зареєстрована 17.01.2023, кількість днів затримки реєстрації 2;

податкова накладна №13 від 23.12.2022 зареєстрована 17.01.2023, кількість днів затримки реєстрації 2;

податкова накладна №8 від 23.12.2022 зареєстрована 17.01.2023, кількість днів затримки реєстрації 2;

податкова накладна №15 від 23.12.2022 зареєстрована 17.01.2023, кількість днів затримки реєстрації 2;

податкова накладна №14 від 23.12.2022 зареєстрована 17.01.2023, кількість днів затримки реєстрації 2;

податкова накладна №10 від 23.12.2022 зареєстрована 17.01.2023, кількість днів затримки реєстрації 2;

податкова накладна №9 від 23.12.2022 зареєстрована 17.01.2023, кількість днів затримки реєстрації 2;

податкова накладна №8 від 14.08.2022 зареєстрована 10.05.2023, кількість днів затримки реєстрації 252;

податкова накладна №7 від 17.08.2022 зареєстрована 25.04.2023, кількість днів затримки реєстрації 222;

податкова накладна №3 від 06.10.2022 зареєстрована 19.04.2023, кількість днів затримки реєстрації 170;

податкова накладна №4 від 16.10.2022 зареєстрована 19.04.2023, кількість днів затримки реєстрації 155.

Акт перевірки 20.03.2024 направлено Товариству з обмеженою відповідальністю Будівельна компанія «Юмма» на поштову адресу 02160, м. Київ, пр-т Соборності, буд. 19, кв. 310 рекомендованим поштовим відправленням за №412. Проте, зазначене поштове відправлення повернулось за зворотною адресою, причина повернення «за закінченням терміну зберігання».

З урахуванням висновків акту перевірки, Головним управлінням ДПС у м. Києві прийнято податкове повідомлення-рішення від 10.04.2024 №288660413, яким за порушення граничних строків реєстрації податкових накладних, визначених статтею 201 ПК України, та згідно з пунктом 120-1.1 статті 120-1 ПК України застосовано до Товариства з обмеженою відповідальністю Будівельна компанія «Юмма» штрафні санкції на суму 161 265,34 грн.

Заходи щодо досудового врегулювання спору щодо оскарження податкового повідомлення-рішення від 10.04.2024 №288660413 в адміністративному порядку позивачем не здійснювались.

Не погоджуючись з указаним податковим повідомленням-рішенням, позивач звернувся до суду з цим позовом.

Вирішуючи спір по суті, суд керується положеннями чинного законодавства, яке діє станом на час виникнення спірних правовідносин та звертає увагу на наступне.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулює та визначає Податковий кодекс України від 02.12.2010 № 2755-VI (далі ПК України), у редакції, яка діяла на момент виникнення спірних правовідносин.

Відповідно до пункту 75.1 статті 75 ПК України контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки. Камеральні та документальні перевірки проводяться контролюючими органами в межах їх повноважень виключно у випадках та у порядку, встановлених цим Кодексом, а фактичні перевірки - цим Кодексом та іншими законами України, контроль за дотриманням яких покладено на контролюючі органи.

Підпунктом 75.1.1 пункту 75.1 статті 75 ПК України встановлено, що камеральною вважається перевірка, яка проводиться у приміщенні контролюючого органу виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків та даних системи електронного адміністрування податку на додану вартість (даних центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, даних Єдиного реєстру податкових накладних та даних митних декларацій), а також даних Єдиного реєстру акцизних накладних та даних системи електронного адміністрування реалізації пального та спирту етилового, даних СОД РРО.

Предметом камеральної перевірки також може бути, зокрема, своєчасність реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних, акцизних накладних та/або розрахунків коригування до акцизних накладних у Єдиному реєстрі акцизних накладних, виправлення помилок у податкових накладних.

Згідно з статтею 76 ПК України камеральна перевірка проводиться посадовими особами контролюючого органу без будь-якого спеціального рішення керівника (його заступника або уповноваженої особи) такого органу або направлення на її проведення.

Камеральній перевірці підлягає вся податкова звітність суцільним порядком.

Згода платника податків на перевірку та його присутність під час проведення камеральної перевірки не обов`язкова.

Порядок оформлення результатів камеральної перевірки здійснюється відповідно до вимог статті 86 цього Кодексу.

Камеральна перевірка податкової декларації або уточнюючого розрахунку може бути проведена лише протягом 30 календарних днів, що настають за останнім днем граничного строку їх подання, а якщо такі документи були надані пізніше, - за днем їх фактичного подання.

Камеральна перевірка з інших питань проводиться з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 цього Кодексу.

Так, на підставі підпункту 20.1.4 пункту 20.1 статті 20, пункту 75.1 статті 75 ПК України, Головним управлінням ДПС у м. Києві проведено камеральну перевірку дотримання порядку реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних з податку на додану вартість в ЄРПН ТОВ БК «Юмма».

Перевіркою встановлено порушення ТОВ БК «Юмма» граничних строків реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних в ЄРПН, у зв`язку з чим контролюючим органом складено акт перевірки.

З урахуванням висновків акту перевірки, Головним управлінням ДПС у м. Києві прийнято податкове повідомлення-рішення від 10.04.2024 №288660413, яке є предметом оскарження у цій справі.

Звертаючись до суду із даною позовною заявою позивач зазначає, що він не отримував примірник акта перевірки та не ознайомлювався із його змістом.

Відповідно до пункту 86.2 статті 86 ПК України за результатами камеральної перевірки у разі встановлення порушень складається акт у двох примірниках, який підписується посадовими особами такого органу, які проводили перевірку, і після реєстрації у контролюючому органі вручається або надсилається для підписання протягом трьох робочих днів платнику податків у порядку, визначеному статтею 42 цього Кодексу.

Відповідно до пункту 42.2 статті 42 ПК України документи вважаються належним чином врученими, якщо вони надіслані у порядку, визначеному пунктом 42.4 цієї статті, надіслані за адресою (місцезнаходженням, податковою адресою) платника податків рекомендованим листом з повідомленням про вручення або особисто вручені платнику податків (його представнику).

Разом з тим, згідно з абзацом четвертим пункту 42.5 статті 42 ПК України у разі якщо платник податків не подав заяву про бажання отримувати документи через електронний кабінет, листування з платником податків здійснюється шляхом надіслання за адресою (місцезнаходженням, податковою адресою) платника податків рекомендованим листом з повідомленням про вручення або особисто вручаються платнику податків (його представнику).

У разі якщо пошта не може вручити платнику податків документ у зв`язку з відсутністю за місцезнаходженням посадових осіб платника податків, їхньою відмовою прийняти документ, незнаходження фактичного місця розташування (місцезнаходження) платника податків або з інших причин, документ вважається врученим платнику податків у день, зазначений поштовою службою в повідомленні про вручення із зазначенням причини невручення.

На вимогу платника податків, який отримав документ в електронній формі, контролюючий орган надає такому платнику податків відповідний документ у паперовій формі протягом трьох робочих днів з дня надходження відповідної вимоги (у паперовій або електронній формі) платника податків.

Як встановлено судом із матеріалів справи, акт перевірки 20.03.2024 направлено позивачу на поштову адресу АДРЕСА_1 рекомендованим поштовим відправленням за №412.

Вказаний лист повернувся за зворотною адресою за закінченням терміну зберігання.

Водночас суд відхиляє доводи позивача про те, що належним доказом направлення акта перевірки є виключно опис вкладення до поштового відправлення та квитанція про оплату поштових послуг, оскільки норми Податкового кодексу України не містять вимоги щодо обов`язкового направлення контролюючим органом документів платнику податків поштовим відправленням з оголошеною цінністю та описом вкладення.

Натомість, положення пунктів 42.2, 42.4, 42.5 статті 42 ПК України визначають, що документи вважаються належним чином врученими у разі їх надсилання рекомендованим листом з повідомленням про вручення за податковою адресою платника податків, а також встановлюють правові наслідки їх невручення з причин, що не залежать від контролюючого органу.

Як убачається з матеріалів справи, контролюючим органом дотримано встановлений законом порядок направлення акта перевірки, оскільки такий акт був надісланий позивачу рекомендованим поштовим відправленням за його податковою адресою, що підтверджується копією конверту, який повернувся за зворотною адресою та копією рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення за №412.

При цьому повернення поштового відправлення за закінченням строку зберігання свідчить не про порушення відповідачем процедури направлення акта перевірки, а про невчинення позивачем дій, спрямованих на його отримання.

За таких обставин суд дійшов висновку про безпідставність доводів позивача щодо недотримання відповідачем вимог пункту 86.2 статті 86 ПК України та відхиляє їх як необґрунтовані.

Щодо зафіксованих в акті перевірки порушень, суд зазначає наступне.

Пунктом 201.1 статті 201 ПК України визначено, що на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, кваліфікованого електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

При здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою (абзац перший пункту 201.10 статті 201 ПК України).

Пункт 201.10 статті 201 ПК України також установлює граничні строки реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних, серед іншого:

- для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до останнього дня (включно) календарного місяця, в якому вони складені;

- для податкових накладних / розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 15 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені.

Указаним пунктом також визначено, що у разі порушення таких строків застосовуються штрафні санкції згідно з цим Кодексом

Зважаючи на викладене, положення ПК України закріплюють обов`язок платників податку на додану вартість забезпечувати своєчасну реєстрацію податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Пункт 120-1.1 статті 120-1 ПК України установлює, що порушення платниками податку на додану вартість граничного строку, передбаченого статтею 201 цього Кодексу, для реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних (крім окремо визначених видів податкових накладних) тягне за собою накладення на платника податку на додану вартість, на якого відповідно до вимог статей 192 і 201 цього Кодексу покладено обов`язок щодо такої реєстрації, штрафу в розмірі:

- 10 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних / розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації до 15 календарних днів;

- 20 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних / розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 16 до 30 календарних днів;

- 30 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних / розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 31 до 60 календарних днів;

- 40 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних / розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 61 до 365 календарних днів;

- 50 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних / розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації на 366 і більше календарних днів.

Аналіз наведеної норми ПК України свідчить, що податкове правопорушення за несвоєчасну реєстрацію податкової накладної є вчиненим із моменту закінчення граничного терміну реєстрації податкової накладної, передбаченого пунктом 201.10 статті 201 ПК України. Строк затримки реєстрації має правове значення для визначення розміру штрафної санкції, а не для його кваліфікації.

Як встановлено судом із матеріалів справи, підставою для прийняття спірного податкового повідомлення-рішення стало порушення позивачем граничних термінів реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних в ЄРПН, а саме:

податкова накладна №2 від 12.08.2022 зареєстрована 16.09.2022, кількість днів затримки реєстрації 16;

податкова накладна №4 від 08.09.2022 зареєстрована 14.10.2022, кількість днів затримки реєстрації 14;

податкова накладна №2 від 13.10.2022 зареєстрована 16.11.2022, кількість днів затримки реєстрації 16;

податкова накладна №1 від 15.11.2022 зареєстрована 15.12.2022, кількість днів затримки реєстрації 15;

податкова накладна №1 від 09.12.2022 зареєстрована 02.01.2023, кількість днів затримки реєстрації 2;

податкова накладна №11 від 23.12.2022 зареєстрована 17.01.2023, кількість днів затримки реєстрації 2;

податкова накладна №12 від 23.12.2022 зареєстрована 17.01.2023, кількість днів затримки реєстрації 2;

податкова накладна №5 від 23.12.2022 зареєстрована 17.01.2023, кількість днів затримки реєстрації 2;

податкова накладна №7 від 23.12.2022 зареєстрована 17.01.2023, кількість днів затримки реєстрації 2;

податкова накладна №13 від 23.12.2022 зареєстрована 17.01.2023, кількість днів затримки реєстрації 2;

податкова накладна №8 від 23.12.2022 зареєстрована 17.01.2023, кількість днів затримки реєстрації 2;

податкова накладна №15 від 23.12.2022 зареєстрована 17.01.2023, кількість днів затримки реєстрації 2;

податкова накладна №14 від 23.12.2022 зареєстрована 17.01.2023, кількість днів затримки реєстрації 2;

податкова накладна №10 від 23.12.2022 зареєстрована 17.01.2023, кількість днів затримки реєстрації 2;

податкова накладна №9 від 23.12.2022 зареєстрована 17.01.2023, кількість днів затримки реєстрації 2;

податкова накладна №8 від 14.08.2022 зареєстрована 10.05.2023, кількість днів затримки реєстрації 252;

податкова накладна №7 від 17.08.2022 зареєстрована 25.04.2023, кількість днів затримки реєстрації 222;

податкова накладна №3 від 06.10.2022 зареєстрована 19.04.2023, кількість днів затримки реєстрації 170;

податкова накладна №4 від 16.10.2022 зареєстрована 19.04.2023, кількість днів затримки реєстрації 155.

Несвоєчасна реєстрація перелічених вище податкових накладних обґрунтовується позивачем наявністю форс-мажорних обставин, з приводу чого суд зазначає наступне.

18.03.2020 набрав чинності Закон України від 17.03.2020 №533-IX «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законів України щодо підтримки платників податків на період здійснення заходів, спрямованих на запобігання виникненню і поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)» (далі - Закон №533-IX).

У зв`язку з набранням чинності Законом №533-ІХ (з урахуванням змін, внесених Законом України від 30.03.2020 №540-IX «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)» та Законом України від 13.05.2020 №591-ІХ «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законів України щодо додаткової підтримки платників податків на період здійснення заходів, спрямованих на запобігання виникненню і поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)») підрозділ 10 розділу XX ПК України був доповнений пунктом 52-1 такого змісту:

«За порушення податкового законодавства, вчинені протягом періоду з 1 березня 2020 року по останній календарний день місяця (включно), в якому завершується дія карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України на всій території України з метою запобігання поширенню на території України коронавірусної хвороби (COVID-19), штрафні санкції не застосовуються, крім санкцій за порушення вимог до договорів довгострокового страхування життя чи договорів страхування в межах недержавного пенсійного забезпечення, зокрема страхування додаткової пенсії; відчуження майна, що перебуває у податковій заставі, без згоди контролюючого органу; порушення вимог законодавства в частині: - обліку, виробництва, зберігання та транспортування пального, спирту етилового, алкогольних напоїв та тютюнових виробів; - цільового використання пального, спирту етилового платниками податків; - обладнання акцизних складів витратомірами-лічильниками та/або рівномірами-лічильниками; - здійснення функцій, визначених законодавством у сфері виробництва і обігу спирту, алкогольних напоїв та тютюнових виробів, пального; - здійснення суб`єктами господарювання операцій з реалізації пального або спирту етилового без реєстрації таких суб`єктів платниками акцизного податку; - порушення нарахування, декларування та сплати податку на додану вартість, акцизного податку, рентної плати.

Протягом періоду з 01 березня 2020 року по останній календарний день місяця (включно), в якому завершується дія карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України на всій території України з метою запобігання поширенню на території України коронавірусної хвороби (COVID-19), платникам податків не нараховується пеня, а нарахована, але не сплачена за цей період пеня підлягає списанню».

Отже, штрафні санкції за несвоєчасну реєстрацію податкових накладних в ЄРПН у період з 01.03.2020 і по останній календарний день місяця (включно), в якому завершується дія карантину, не застосовуються».

Кабінет Міністрів України постановою від 11.03.2020 №211 «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» установив карантин на всій території України з 12.03.2020.

Постановою від 27.06.2023 №651 «Про відміну на всій території України карантину, встановленого з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» Кабінет Міністрів України скасував 30.06.2023 з 24 години 00 хвилин на всій території України карантин, встановлений з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2.

Отже, законодавець шляхом внесення змін до ПК України запровадив мораторій на застосування штрафних санкцій, зокрема за порушення граничних термінів реєстрації податкових накладних у відповідний період.

Проте, до завершення карантину Указом Президента України від 24.02.2022 №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» в Україні був введений воєнний стан, який на підставі указів Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» продовжувався та досі триває.

З метою реалізації необхідних заходів щодо підтримки військових і правоохоронних підрозділів у відбитті збройного нападу та забезпечення прав і обов`язків платників податків Верховна Рада України прийняла Закон України від 03.03.2022 №2118-IX «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законодавчих актів України щодо особливостей оподаткування та подання звітності у період дії воєнного стану», який набрав чинності 07.03.2022 (далі - Закон №2118-IX).

Цим Законом підрозділ 10 розділу XX ПК України був доповнений пунктом 69, згідно з яким тимчасово, на період до припинення або скасування воєнного стану на території України, справляння податків і зборів здійснюється з урахуванням особливостей, визначених у цьому пункті.

На підставі підпунктів 69.1, 69.9 підрозділу 10 розділу XX Податкового кодексу України в разі відсутності у платника податків можливості своєчасно виконати свій податковий обов`язок, зокрема щодо дотримання термінів сплати податків та зборів, подання звітності, у тому числі звітності, встановленої пунктом 46.2 статті 46 цього Кодексу, реєстрації у відповідних реєстрах податкових або акцизних накладних, розрахунків коригування, подання електронних документів, що містять дані про фактичні залишки пального та обсяг обігу пального або спирту етилового тощо, то в такому випадку платники податків звільняються від визначеної цим Кодексом відповідальності з обов`язковим виконанням таких обов`язків протягом трьох місяців після припинення або скасування воєнного стану в Україні. Для платників та контролюючих органів зупиняється перебіг строків, визначених податковим законодавством та іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.

У подальшому, Законом України від 24.03.2022 №2142-IX «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законодавчих актів України щодо вдосконалення законодавства на період дії воєнного стану» було внесено зміни до підпункту 69.1 пункту 69 підрозділу 10 розділу XX ПК України, а саме: слова «трьох місяців» замінено словами «шести місяців».

У подальшому Верховна Рада України прийняла Закон України «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законів України щодо особливостей податкового адміністрування податків, зборів та єдиного внеску під час дії воєнного, надзвичайного стану» від 12.05.2022 №2260-IX (далі Закон №2260-IX).

У зв`язку із набранням чинності 27.05.2022 Законом №2260-IX підпункт 69.1 пункту 69 підрозділу 10 розділу ХХ ПК України викладено у такій редакції:

«У разі відсутності у платника податків можливості своєчасно виконати свій податковий обов`язок щодо дотримання термінів сплати податків та зборів, подання звітності, у тому числі звітності, передбаченої пунктом 46.2 статті 46 цього Кодексу, реєстрації у відповідних реєстрах податкових або акцизних накладних, розрахунків коригування, подання електронних документів, що містять дані про фактичні залишки пального та обсяг обігу пального або спирту етилового тощо, платники податків звільняються від передбаченої цим Кодексом відповідальності з обов`язковим виконанням таких обов`язків протягом шести місяців після припинення або скасування воєнного стану в Україні.

У разі відсутності можливості у платника податків щодо своєї філії, представництва, відокремленого чи іншого структурного підрозділу своєчасно виконати свій податковий обов`язок щодо дотримання термінів сплати податків та зборів, подання звітності, у тому числі звітності, передбаченої пунктом 46.2 статті 46 цього Кодексу, реєстрації у відповідних реєстрах податкових або акцизних накладних, розрахунків коригування, подання електронних документів, що містять дані про фактичні залишки пального та обсяг обігу пального або спирту етилового тощо, такий платник податків звільняється від відповідальності, визначеної цим Кодексом, у межах діяльності, що провадиться через такі філії, представництва, відокремлені чи інші структурні підрозділи, на період до припинення або скасування воєнного стану на території України.

Платники податків, які мають можливість своєчасно виконувати податкові обов`язки щодо дотримання термінів сплати податків та зборів, подання звітності, у тому числі звітності, передбаченої пунктом 46.2 статті 46 цього Кодексу, реєстрації у відповідних реєстрах податкових накладних, розрахунків коригування, звільняються від відповідальності за несвоєчасне виконання таких обов`язків, граничний термін виконання яких припадає на період починаючи з 24 лютого 2022 року до дня набрання чинності Законом України «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законів України щодо особливостей податкового адміністрування податків, зборів та єдиного внеску під час дії воєнного, надзвичайного стану» за умови реєстрації такими платниками податкових накладних та розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних до 15 липня 2022 року, подання податкової звітності до 20 липня 2022 року та сплати податків та зборів у строк не пізніше 31 липня 2022 року.

Платники податків, у тому числі щодо своєї філії, представництва, відокремленого чи іншого структурного підрозділу, у яких відновилася можливість виконувати свої податкові обов`язки, граничний термін виконання яких припадає на період починаючи з 24 лютого 2022 року до дня відновлення можливості платника податків, звільняються від відповідальності за несвоєчасне виконання таких обов`язків, передбачених цим Кодексом, за умови виконання ними таких податкових обов`язків, щодо реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, подання звітності, сплати податків і зборів, протягом 60 календарних днів з першого дня місяця, наступного за місяцем відновлення таких можливостей платників податків.

Платники єдиного податку третьої групи, які використовують особливості оподаткування єдиним податком за ставкою 2 відсотки, звільняються від відповідальності за несвоєчасне виконання податкових обов`язків, граничний термін виконання яких припадає на період починаючи з 24 лютого 2022 року до дня переходу таких платників на застосування особливостей оподаткування єдиним податком третьої групи за ставкою 2 відсотки за умови виконання ними таких податкових обов`язків, щодо реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, подання звітності, сплати податків і зборів, протягом 60 календарних днів з дня переходу на систему оподаткування, на якій такі платники податку перебували до обрання особливостей оподаткування єдиним податком за ставкою 2 відсотки.

У разі самостійного виправлення платником податків у податкових періодах до 25 липня 2022 року, з дотриманням порядку, вимог та обмежень, визначених статтею 50 цього Кодексу, помилок, що призвели до заниження податкового зобов`язання у звітних (податкових) періодах, що припадають на період дії воєнного стану, такі платники звільняються від нарахування та сплати штрафних санкцій, передбачених пунктом 50.1 статті 50 цього Кодексу, та пені.

Платники податку на додану вартість, тимчасово, до припинення або скасування воєнного стану, не мають права на подання уточнюючих розрахунків до податкових декларацій, передбаченого пунктом 50.1 статті 50 цього Кодексу, за звітні (податкові) періоди до лютого 2022 року із показниками на зменшення податкових зобов`язань та/або декларування суми бюджетного відшкодування податку на додану вартість.

Порядок підтвердження можливості чи неможливості виконання платником податків обов`язків, визначених у цьому підпункті, та перелік документів на підтвердження затверджується центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику».

Відтак, з набранням чинності Закону №2260-IX, передбачене підпунктом 69.1 пункту 69 підрозділу 10 розділу ХХ ПК України звільнення платників податків від відповідальності поставлене в залежність від підтвердження у визначеному законодавством порядку можливості чи неможливості виконання платником податків обов`язку, зокрема, щодо реєстрації у відповідному реєстрі податкових накладних.

Закон №2260-IX підпункт 69.2 пункту 69 підрозділу 10 розділу XX «Перехідні положення» ПК України доповнив положеннями, відповідно до яких у разі виявлення порушень законодавства за результатами проведення перевірок до платників податків застосовується відповідальність згідно з цим Кодексом, законами, контроль за виконанням яких покладено на контролюючі органи, з урахуванням обставин, передбачених підпунктом 112.8.9 пункту 112.8 статті 112 цього Кодексу, що звільняють від фінансової відповідальності.

При цьому вимоги законодавства щодо мораторію (зупинення) застосування штрафних (фінансових) санкцій (штрафів) на період дії воєнного, надзвичайного стану та/або на період дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України на всій території України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), не застосовуються.

Отже, з 27.05.2022 припинили застосовуватися положення законодавства щодо мораторію (зупинення) застосування штрафних (фінансових) санкцій (штрафів) на період дії воєнного, надзвичайного стану та/або на період дії карантину, які поширювалися на правовідносини, що врегульовувались пунктом 52-1 підрозділу 10 розділу XX «Перехідні положення» ПК України.

Законом №2260-IX було внесено зміни й до підпункту 69.9 пункту 69 підрозділу 10 розділу XX «Перехідні положення» ПК України.

Відповідно до нової редакції цієї норми для платників податків та контролюючих органів зупинявся перебіг строків, визначених податковим законодавством та іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, крім дотримання строків реєстрації податкових накладних, розрахунків коригування до них в Єдиному реєстрі податкових накладних, подання звітності, у тому числі звітності, передбаченої пунктом 46.2 статті 46 цього Кодексу, сплати податків та зборів платниками податків.

З 27.05.2022 пункт 69 підрозділу 10 розділу XX «Перехідні положення» ПК України доповнений підпунктом 69.1-1.

Згідно з новими положеннями цього підпункту платники податку на додану вартість зобов`язані забезпечити у строки, встановлені підпунктом 69.1 цього пункту, реєстрацію податкових накладних та розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, граничний термін реєстрації яких припадає на періоди, зазначені у підпункті 69.1 цього пункту, та уточнити (привести у відповідність) податковий кредит, задекларований платниками на підставі наявних у платника первинних (розрахункових) документів, з урахуванням даних податкових накладних та/або розрахунків коригування, зареєстрованих в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Умови юридичної відповідальності визначаються характером діяння, за яке така відповідальність установлюється. Відмінність у заходах відповідальності не може зумовлюватися «випадковими» чинниками, зокрема, недосконалістю законодавчої техніки, коли однакові за характером діяння мають різні умови покарання за них.

Зважаючи на викладене, визначальним критерієм, який має братися до уваги при вирішенні питання про відповідальність за несвоєчасну реєстрацію податкових накладних після скасування з 27.05.2022 дії мораторіїв, є можливість виконання платником своїх зобов`язань.

При цьому, відповідно до підпункту 69.1. пункту 69 підрозділу 10 розділу XX ПК України в редакції Закону №2260-ІХ, порядок підтвердження можливості чи неможливості виконання платником податків податкових обов`язків мало затвердити Міністерство фінансів України, тобто дати відповідь на питання: за якими підставами (критеріями) вважати платника податків таким, що не має можливості виконувати свої податкові обов`язки під час війни, а також, як такий стан підтвердити.

Наказом Міністерства фінансів України від 29.07.2022 №225, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 25.08.2022 за №967/38303, «Про затвердження Порядку підтвердження можливості чи неможливості виконання платником податків обов`язків, визначених у підпункті 69.1 пункту 69 підрозділу 10 розділу XX «Перехідні положення» ПК України, та переліків документів на підтвердження» відповідно до підпункту 69.1 пункту 69 підрозділу 10розділу XX «Перехідні положення» ПК України на період до припинення або скасування воєнного стану на території України затверджено:

- Порядок підтвердження можливості чи неможливості виконання платником податків обов`язків, визначених у підпункті 69.1 пункту 69 підрозділу 10 розділу XX «Перехідні положення» ПК України (далі Порядок №255);

- Перелік документів, що підтверджують неможливість платника податків - юридичної особи, зокрема щодо своєї філії, представництва, відокремленого чи іншого структурного підрозділу, своєчасно виконати свій податковий обов`язок, у тому числі обов`язок податкового агента;

- Перелік документів, що підтверджують неможливість платника податків - фізичної особи, зокрема самозайнятої особи, своєчасно виконати свій податковий обов`язок, у тому числі обов`язок податкового агента.

Наказ Міністерства фінансів України від 29.07.2022 №225, зареєстрований в Міністерстві юстиції України 25.08.2022 за №967/38303, набрав чинності 06.09.2022 (опубліковано: Офіційний вісник України 2022 р., №69, стор. 66, стаття 4198, код акта 113382/2022).

З аналізу абзацу другого пункту 1 розділу ІІ Порядку №255 вбачається, що правила для підтвердження можливості чи неможливості виконання платником такого обов`язку, передбачені цим Порядком застосовуються до платників податків / податкових агентів, які не можуть виконувати податкові обов`язки, передбачені Кодексом або іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.

Як встановлено судом, позивач не заявляв про наявність підстав для встановлення неможливості своєчасного виконання ним своїх податкових обов`язків, так зокрема, позивач не звертався до податкового органу із заявою про прийняття відповідного рішення та, відповідно, у матеріалах справи відсутнє рішення податкового органу щодо неможливості своєчасного виконання ТОВ БК «Юмма» свого податкового обов`язку.

Водночас, позивач наполягає на тому, що військова агресія російської федерації проти України є форс-мажорними обставинами, які в силу вимог підпункту 112.8.9 пункту 112.8 статті 112 ПК України є підставою для звільнення його від фінансової відповідальності.

Згідно із приписами підпункту 112.8.9 пункту 112.8 статті 112 ПК України обставинами, що звільняють від фінансової відповідальності за вчинення податкових правопорушень та порушення іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, є, зокрема, вчинення діяння (дії або бездіяльності) внаслідок обставин непереборної сили (форс-мажору).

Згідно із статтями 14 та 14-1 Закону України «Про торгово-промислові палати в Україні» передбачено, що Торгово-промислова палата України: засвідчує форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили), а також торговельні та портові звичаї, прийняті в Україні, за зверненнями суб`єктів господарської діяльності та фізичних осіб. Торгово-промислова палата України та уповноважені нею регіональні торгово промислові палати засвідчують форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили) та видають сертифікат про такі обставини протягом семи днів з дня звернення суб`єкта господарської діяльності за собівартістю. Сертифікат про форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили) для суб`єктів малого підприємництва видається безкоштовно. Форс-мажорними обставинами (обставинами непереборної сили) є надзвичайні та невідворотні обставини, що об`єктивно унеможливлюють виконання зобов`язань, передбачених умовами договору (контракту, угоди тощо), обов`язків згідно із законодавчими та іншими нормативними актами, а саме: загроза війни, збройний конфлікт або серйозна погроза такого конфлікту, включаючи але не обмежуючись ворожими атаками, блокадами, військовим ембарго, дії іноземного ворога, загальна військова мобілізація, військові дії, оголошена та неоголошена війна, дії суспільного ворога, збурення, акти тероризму, диверсії, піратства, безлади, вторгнення, блокада, революція, заколот, повстання, масові заворушення, введення комендантської години, карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України, експропріація, примусове вилучення, захоплення підприємств, реквізиція, громадська демонстрація, блокада, страйк, аварія, протиправні дії третіх осіб, пожежа, вибух, тривалі перерви в роботі транспорту, регламентовані умовами відповідних рішень та актами державних органів влади, закриття морських проток, ембарго, заборона (обмеження) експорту/імпорту тощо, а також викликані винятковими погодними умовами і стихійним лихом, а саме: епідемія, сильний шторм, циклон, ураган, торнадо, буревій, повінь, нагромадження снігу, ожеледь, град, заморозки,

Отже, для висновку про неможливість певного суб`єкта господарювання виконати перед державою та іншими суб`єктами господарювання своїх зобов`язань у зв`язку із настанням форс-мажорних обставин має бути наявний сертифікат, що виданий певному суб`єкту господарювання за його зверненням.

При цьому, у позивача такий сертифікат відсутній.

Щодо посилань позивача на лист ТПП від 28.02.2022 №2024/02.0-7.1, то такий лист не є сертифікатом у розумінні наведеного положення Закону, а носить інформаційний характер.

Аналогічна позиція висловлена Верховним Судом у постанові від 22.05.2024 у справі №620/14203/23.

Таким чином, судом встановлено, що спірні податкові накладні, складені позивачем у період з 12.08.2022 по 23.12.2022, підлягали реєстрації в ЄРПН у строки, визначені пунктом 201.10 статті 201 ПК України.

Водночас, оскільки зазначені податкові накладні зареєстровані позивачем в ЄРПН із порушенням граничних строків, встановлених пунктом 201.10 статті 201 ПК України та у матеріалах справи відсутні докази неможливості виконання позивачем своїх податкових обов`язків, суд дійшов висновку про наявність підстав для застосування контролюючим органом до позивача штрафних (фінансових) санкцій на підставі пункту 120-1.1 статті 120-1 ПК України за несвоєчасну реєстрацію податкових накладних.

Щодо застосування до спірних правовідносин положень Закону України «Про внесення змін до розділу ХХ «Перехідні положення» Податкового кодексу України щодо відновлення обмеження перебування грального бізнесу на спрощеній системі оподаткування» від 12.01.2023 №2876-ІХ суд зазначає наступне

Згідно з пунктом 11 підрозділу 10 ПК України, штрафні (фінансові) санкції (штрафи) за наслідками перевірок, які здійснюються контролюючими органами, застосовуються у розмірах, передбачених законом, чинним на день прийняття рішень щодо застосування таких штрафних (фінансових) санкцій (з урахуванням норм пункту 7 цього підрозділу).

З 08.02.2023 набрав чинності Закон України від 12.01.2023 №2876-ІХ «Про внесення змін до розділу XX «Перехідні положення» Податкового кодексу України щодо відновлення обмеження перебування грального бізнесу на спрощеній системі оподаткування» (далі - Закон №2876-ІХ), який опубліковано у газеті «Голос України» від 07.02.2023 №26.

Вказаним Законом №2876-ІХ підрозділ 2 розділу XX «Перехідні положення» ПК України доповнений пунктами 89 та 90, якими на період дії воєнного стану збільшені строки реєстрації в ЄРПН податкових накладних/розрахунків коригування та зменшені розміри штрафних санкцій за їх порушення.

Відповідно до пункту 89 підрозділу 2 розділу XX ПК України, тимчасово, протягом дії воєнного стану в Україні та шести місяців після місяця, в якому воєнний стан буде припинено або скасовано, реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних здійснюється з урахуванням таких граничних строків:

для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до 5 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені; для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 18 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені.

Відповідно до пункту 90 підрозділу 2 розділу XX ПК України тимчасово, протягом дії воєнного стану в Україні та шести місяців після місяця, в якому воєнний стан буде припинено або скасовано, штраф за порушення платниками податку на додану вартість граничного строку, передбаченого для пункту 89 цього розділу для реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної в ЄРПН, встановлюється у розмірі:

2 відсотки суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації до 15 календарних днів; 5 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 16 до 30 календарних днів; 10 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 31 до 60 календарних днів; 15 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 61 до 365 календарних днів; 25 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації на 366 і більше календарних днів.

Як зазначив Конституційний Суд України у рішенні від 13.05.1997№1-зп/1997, стаття 58 Конституції України закріплює один з найважливіших загальновизнаних принципів сучасного права - закони та інші нормативно-правові акти не мають зворотної дії в часі. Це означає, що вони поширюють свою дію тільки на ті відносини, які виникли після набуття законами чи іншими нормативно-правовими актами чинності. Закріплення названого принципу на конституційному рівні є гарантією стабільності суспільних відносин, у тому числі відносин між державою і громадянами, породжуючи у громадян впевненість у тому, що їхнє існуюче становище не буде погіршене прийняттям більш пізнього закону чи іншого нормативно-правового акта.

Закон №2876-IX не містить прямої вказівки про надання його нормам зворотної дії в часі, а отже його дія не розповсюджується на період до набрання ним чинності.

Крім того, відповідальність, встановлена пунктом 90 підрозділу 2 розділу XX ПК України, застосовується за порушення платниками податку на додану вартість граничного строку, передбаченого для пункту 89 цього розділу, тобто прямо пов`язана зі збільшеними строками реєстрації податкових накладних цього періоду.

Податкове правопорушення у вигляді несвоєчасної реєстрації податкових накладних в ЄРПН є триваючим порушенням, початком якого є наступний день за останнім (граничним) днем реєстрації податкової накладної, а припиняється таке порушення в день фактичної реєстрації податкової накладної.

А тому розповсюджувати дію пунктів 89, 90 на правовідносини, які були припинені (тобто податкові накладні складені та зареєстровані з порушенням строку, який визначений пунктом 201.1 статті 201 ПК України, до внесення змін Законом №2876-IX) є неможливим.

Відтак зменшений розмір штрафних санкцій може бути застосований лише щодо податкових накладних, складених та зареєстрованих несвоєчасно після набрання чинності Законом №2876-IX або до податкових накладних, строк реєстрації яких не скінчився станом на день набрання чинності цим Законом (08.02.2023).

Оскільки в межах спірних правовідносин податкові накладні позивач склав в період з серпня 2022 по грудень 2022 року, а граничний строк їх реєстрації закінчився до набрання чинності Законом №2876-IX, суд приходить до висновку про правомірність застосування контролюючим органом штрафних (фінансових) санкцій на підставі пункту 120-1.1 статті 120-1 ПК України (в редакції, що діяла на момент виникнення спірних правовідносин).

Аналогічна правова позиція викладено в постановах Верховного Суду від 12.04.2024 у справі №620/9720/23 та від 11.04.2024 у справі №380/14133/23.

Таким чином, доводи позивача про те, що відповідач неправомірно застосував розмір штрафу, що був встановлений пунктом 120-1.1 статті 120-1 ПК України, а не на день прийняття податкового повідомлення-рішення, відповідно до пунктів 89 та 90 підрозділу 2 розділу XX «Перехідні положення» ПК України, спростовуються вищенаведеним.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду у складі судової палати з розгляду справ щодо податків, зборів та інших обов`язкових платежів Касаційного адміністративного суду від 26.02.2025 у справі №200/4768/23.

Суд вважає правомірним нарахування штрафних санкцій у розмірі 161 265,34 грн за порушення строків реєстрації податкових накладних із розрахунку:

податкова накладна №2 від 12.08.2022 зареєстрована 16.09.2022, кількість днів затримки реєстрації 16 розмір штрафних санкцій 20% (26 838,96 грн);

податкова накладна №4 від 08.09.2022 зареєстрована 14.10.2022, кількість днів затримки реєстрації 14 розмір штрафних санкцій 10% (8 149,91 грн);

податкова накладна №2 від 13.10.2022 зареєстрована 16.11.2022, кількість днів затримки реєстрації 16 розмір штрафних санкцій 20% (44 398,21 грн);

податкова накладна №1 від 15.11.2022 зареєстрована 15.12.2022, кількість днів затримки реєстрації 15 розмір штрафних санкцій 10% (18 851,28 грн);

податкова накладна №1 від 09.12.2022 зареєстрована 02.01.2023, кількість днів затримки реєстрації 2 розмір штрафних санкцій 10% (10 897,10 грн);

податкова накладна №11 від 23.12.2022 зареєстрована 17.01.2023, кількість днів затримки реєстрації 2 розмір штрафних санкцій 10% (107,76 грн);

податкова накладна №12 від 23.12.2022 зареєстрована 17.01.2023, кількість днів затримки реєстрації 2 розмір штрафних санкцій 10% (107,76 грн);

податкова накладна №5 від 23.12.2022 зареєстрована 17.01.2023, кількість днів затримки реєстрації 2 розмір штрафних санкцій 10% (107,76 грн);

податкова накладна №7 від 23.12.2022 зареєстрована 17.01.2023, кількість днів затримки реєстрації 2 розмір штрафних санкцій 10% (107,76 грн);

податкова накладна №13 від 23.12.2022 зареєстрована 17.01.2023, кількість днів затримки реєстрації 2 розмір штрафних санкцій 10% (107,76 грн);

податкова накладна №8 від 23.12.2022 зареєстрована 17.01.2023, кількість днів затримки реєстрації 2 розмір штрафних санкцій 10% (107,76 грн);

податкова накладна №15 від 23.12.2022 зареєстрована 17.01.2023, кількість днів затримки реєстрації 2 розмір штрафних санкцій 10% (53,92 грн);

податкова накладна №14 від 23.12.2022 зареєстрована 17.01.2023, кількість днів затримки реєстрації 2 розмір штрафних санкцій 10% (107,76 грн);

податкова накладна №10 від 23.12.2022 зареєстрована 17.01.2023, кількість днів затримки реєстрації 2 розмір штрафних санкцій 10% (107,76 грн);

податкова накладна №9 від 23.12.2022 зареєстрована 17.01.2023, кількість днів затримки реєстрації 2 розмір штрафних санкцій 10% (107,76 грн);

податкова накладна №8 від 14.08.2022 зареєстрована 10.05.2023, кількість днів затримки реєстрації 252 розмір штрафних санкцій 40% (20 635,52 грн);

податкова накладна №7 від 17.08.2022 зареєстрована 25.04.2023, кількість днів затримки реєстрації 222 розмір штрафних санкцій 40% (22 420,13 грн);

податкова накладна №3 від 06.10.2022 зареєстрована 19.04.2023, кількість днів затримки реєстрації 170 розмір штрафних санкцій 40% (2 454,19 грн);

податкова накладна №4 від 16.10.2022 зареєстрована 19.04.2023, кількість днів затримки реєстрації 155 розмір штрафних санкцій 40% (5 596,28 грн).

Положеннями частини другої статті 2 КАС України встановлено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Згідно з частиною першою статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Статтею 90 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), що міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Оцінивши докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, та враховуючи всі наведені обставини, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення позовних вимог та визнання протиправним і скасування податкового повідомлення-рішення від 10.04.2024 №288660413.

Згідно із частиною першою статті 143 КАС України суд вирішує питання щодо судових витрат у рішенні, постанові або ухвалі.

За результатом розгляду справи, позовні вимоги позивача не підлягають задоволенню.

У зв`язку з ухваленням рішення про відмову у задоволенні позову розподіл судових витрат відповідно до статті 139 КАС України не здійснюється.

На підставі викладеного, керуючись статтями 243 246, 250, 255 КАС України, суд

в и р і ш и в :

У задоволенні позову відмовити у повному обсязі.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Суддя Кушнова А.О.