Справа № 580/704/26
Суддя: Лариса ТРОФІМОВА
Дата ухвалення: 2026-02-02 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

02 лютого 2026 року справа № 580/704/26
м. Черкаси
Черкаський окружний адміністративний суд у складі судді Л.В.Трофімової розглянув матеріали адміністративної справи №580/704/26 за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Військової частини НОМЕР_2 ( АДРЕСА_2 , код ЄДРПОУ НОМЕР_3 ), про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити дії, постановив ухвалу.

26.01.2026 вх.№3955/26 (з урахуванням заяви про збільшення позовних вимог від 02.02.2026 вх.5119/26) представник позивача адвокат Матвійчук Наталія Євгеніївна (ордер серії АН №1781072) у позовній заяві просить:

- визнати неправомірною бездіяльність військової частини НОМЕР_2 щодо ненарахування і невиплати ОСОБА_1 грошового забезпечення (посадовий оклад, оклад за військовим званням, надбавку за вислугу років, надбавку за особливості проходження служби, премію, грошову компенсацію невикористаної щорічної відпустки), виходячи з розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб станом на 01.01.2022, на 01.01.2023;

- зобов`язати військову частину НОМЕР_2 здійснити перерахунок і виплату ОСОБА_1 грошового забезпечення (посадовий оклад, оклад за військовим званням, надбавку за вислугу років, надбавку за особливості проходження служби, премію, грошову компенсацію невикористаної щорічної відпустки) з 11.06.2022 до 16.01.2023, виходячи з розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб станом на 01.01.2022, на 01.01.2023 року (з урахуванням виплачених сум);

- визнати неправомірною бездіяльність військової частини НОМЕР_2 щодо ненарахування і невиплати ОСОБА_1 індексації грошового забезпечення з 11.06.2022 до 16.01.2023 із застосуванням щомісячної індексації-різниці;

- зобов`язати військову частину НОМЕР_2 здійснити нарахування і виплату ОСОБА_1 з 11.06.2022 до 16.01.2023 індексацію- різницю у фіксованій величині у розмірі 4463,15 грн на місяць;

- визнати неправомірною бездіяльність військової частини НОМЕР_2 щодо ненарахування і невиплати ОСОБА_1 допомоги на оздоровлення, компенсації за невикористану щорічну відпустку за 2022 рік, одноразової грошової допомоги під час звільнення з урахуванням додаткової винагороди за постановою КМУ від 28.02.2022 № 168 ;

- зобов`язати військову частину НОМЕР_2 здійснити перерахунок і виплату ОСОБА_1 допомоги на оздоровлення, компенсації за невикористану щорічну відпустку за 2022 рік, одноразової грошової допомоги під час звільнення з урахуванням додаткової винагороди за постановою КМУ від 28.02.2022 № 168 з урахуванням виплачених сум;

- зобов`язати військову частину НОМЕР_2 здійснити нарахування і виплату ОСОБА_1 компенсацію втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків виплати грошового забезпечення.

Відповідно до ч.2 ст.171 КАС України суддя відкриває провадження в адміністративній справі на підставі позовної заяви, якщо відсутні підстави для залишення позовної заяви без руху, її повернення чи відмови у відкритті провадження у справі. Вивчивши матеріали позовної заяви, варто зазначити, що вона не відповідає вимогам статті 160, 161 КАС України, тому повинна бути залишена без руху для усунення недоліків, з огляду на таке.

Усупереч вимог п.4, 5, 9 ч.5 ст.160 КАС України представник позивача не обгрунтував зміст і характер порушеного права у відповідні періоди та не надав власний розрахунок деструктивних відхилень на підтвердження втручання у яке саме право Позивача з 11.06.2022 колишнім роботодавцем за прирівняною/аналогічною посадою з доказами нарахованого ЄСВ порівняно до оплати праці діючим працівникам, не повідомив про дотримання/недотримання ч.4 ст.6 Закону України «Про адміністративну процедуру» обраним відповідачем у спірних правовідносинах щодо застосування норм права.

Верховний Суд у постанові від 31 березня 2021 року у справі № 620/2878/20 вирішував питання щодо включення/невключення до складу грошового забезпечення сум з якого нарахована одноразова грошова допомога під час звільнення.

Верховний Суд в іншій справі зазначив, що згідно з Інструкцією про виплату грошового забезпечення військовослужбовцям (наказ від 28.02.2008 №45) до місячного грошового забезпечення входять лише доплати та винагороди, що мають постійний характер. Додаткова винагорода за постановою №168 запроваджена виключно на період воєнного стану, розмір визначається індивідуально пропорційно часу виконання завдань. Верховний Суд послався на власну судову практику, зокрема: рішення у справах №580/9551/23 та №420/5602/23, де аналогічно зазначалося, що виплати за постановою №168 не враховуються під час обчислення пенсій та одноразових допомог.

Базою нарахування єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування для підприємств, установ та організацій, які використовують працю фізичних осіб на умовах трудового договору (контракту) або на інших умовах, передбачених законодавством є сума нарахованої кожній застрахованій особі заробітної плати за видами виплат, які включають основну та додаткову заробітну плату, інші заохочувальні та компенсаційні виплати, у тому числі в натуральній формі, що визначаються відповідно до Закону України «Про оплату праці» (п. 1 частини першої ст. 7 Закону України від 08 липня 2010 року № 2464-VI «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування»).

Відповідно до п.14.1.180 ст.14 Кодексу №2755 податковий агент щодо податку на доходи фізичних осіб - юридична особа (її філія, відділення, інший відокремлений підрозділ), самозайнята особа, представництво нерезидента - юридичної особи, інвестор (оператор) за угодою про розподіл продукції, які незалежно від організаційно-правового статусу та способу оподаткування іншими податками та/або форми нарахування (виплати, надання) доходу (у грошовій або негрошовій формі) зобов`язані нараховувати, утримувати та сплачувати податок, передбачений розділом IV цього Кодексу, до бюджету від імені та за рахунок фізичної особи з доходів, що виплачуються такій особі, вести податковий облік, подавати податкову звітність контролюючим органам та нести відповідальність за порушення його норм в порядку, передбаченому статтею 18 та розділом IV цього Кодексу. Відповідно до п.18.1 ст.18 Кодексу №2755 податковим агентом визнається особа, на яку цим Кодексом покладається обов`язок з обчислення, утримання з доходів, що нараховуються (виплачуються, надаються) платнику, та перерахування податків до відповідного бюджету від імені та за рахунок коштів платника податків.

Верховний Суд у справі № 640/11938/20 зазначає: порушення вимог Закону рішенням чи діями суб`єкта владних повноважень не є достатньою підставою для визнання їх судом протиправними, оскільки обов`язковою умовою визнання їх протиправними є доведеність позивачем порушення його прав та охоронюваних законом інтересів цими діями чи рішенням з боку відповідача, зокрема наявність в особи, яка звернулася з позовом, суб`єктивного матеріального права або законного інтересу, на захист якого поданий позов.

У додатках до позовної заяви не надане власне звернення Позивача до обраного у спірних правовідносинах відповідача як податкового агента.

Позивач, формуючи вимоги, не вказує свій статус - працюючий чи непрацюючий у роботодавця/колишнього роботодавця як податкового агента для нарахування ПДФО і військового збору чи страхувальника для сплати ЄСВ.

Відповідно до ч.1 ст.122 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) позов може бути поданий у межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Згідно з ч.2 ст.122 КАС України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Із заявою про вирішення трудового спору у справах про звільнення працівник має право звернутися до суду в місячний строк з дня вручення копії наказу (розпорядження) про звільнення, а у справах про виплату всіх сум, що належать працівникові при звільненні, - у тримісячний строк з дня одержання ним письмового повідомлення про суми, нараховані та виплачені йому при звільненні (стаття 116 КЗпП України). Аналогічний правовий висновок викладений у рішенні Верховного Суду від 06 квітня 2023 року у справі №260/3564/22 та від 19 січня 2023 року у справі №460/17052/21.

Про відсутність нарахування грошового забезпечення за спірні періоди позивач міг дізнатися отримуючи щомісячно заробітну плату або ж встановити її відсутність у спірних періодах. Позивач не врахував, що обчислення процесуальних строків відбувається не лише з часу, коли дізнався, а й коли міг дізнатися про порушення своїх прав.

У разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач відповідно до ч.6 ст.161 КАС України зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску. Згідно з ч.2 ст.122 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними, позов згідно з ч.1 ст.123 КАС України залишається без руху.

Формуючи вимогу майнового характеру щодо втрати доходу не визначена ціна позову. Наявні підстави залишити позовну заяву без руху та зобов`язати позивача надати обґрунтовану заяву про поновлення пропущеного строку на звернення до суду з наведенням поважних причин пропуску та надати докази щодо фактів і обставин, що об`єктивно перешкодили своєчасно звернутися до суду із позовом.

Покликання представника позивача у тексті позовної заяви (сторінка 10 позовної заяви «щодо строків звернення до суду») на Рішення Конституційного Суду України від 11.12.2025 №1-р/2025, не є доказом поважності причин пропуску- у Рішенні наголошується, що установлення тримісячного строку звернення працівника до суду про стягнення заробітної плати та інших належних працівникові виплат суперечить Конституції України, оскільки призводить до фактичного звуження змісту та обсягу конституційних прав, гарантованих статтями 43 і 55 Конституції України, порушує гарантії своєчасного одержання винагороди за працю та позбавляє працівника реальної можливості ефективно реалізувати право на судовий захист, що суперечить частині першій статті 8, частині сьомій статті 43, частині першій статті 55 Конституції України. Суд постановив, що частина перша статті 233 Кодексу, визнана неконституційною, утрачає чинність із дня ухвалення Судом цього Рішення.

Суд вважає, що прийняття Конституційним Судом України Рішення № 1-р/2025 не впливає на вирішення питання щодо строків звернення до суду у даній справі, оскільки Конституцією України встановлено, що закони та інші нормативно-правові акти не мають зворотної дії в часі, крім випадків, коли вони пом`якшують або скасовують відповідальність особи (частина перша статті 58). Вказані положення Конституції України передбачають загальновизнані принципи дії в часі законів та інших нормативно-правових актів, а саме: принцип їх безпосередньої дії, тобто поширення тільки на ті відносини, які виникли після набуття чинності законами чи іншими нормативно-правовими актами, та принцип зворотної дії в часі, якщо вони пом`якшують або скасовують відповідальність особи.

Відповідно до Додатку 1 до Порядку подання та оформлення документів для призначення (перерахунку) пенсій відповідно до Закону України Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб (пункт 2 розділу) передбачена форма заяви до органу ПФУ міститься розписка-повідомлення; відповідно до Додатку 8 до Порядку подання та оформлення документів для призначення (перерахунку) пенсій відповідно до Закону України Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб (пункт 3 розділу II) міститься форма ДОВІДКИ про щомісячні додаткові види грошового забезпечення та премію для призначення пенсії відповідно до Закону України Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб, що має містити штамп державного органу установи, що видала довідку та текст: на всі виплати нараховано страхові внески (єдиний внесок) (https://zakon.rada.gov.ua/laws/show/z0572-23#Text). У пп.3 п.2 розділу IV приймання, оформлення і розгляд документів органами, що призначають пенсії Порядку подання та оформлення документів для призначення (перерахунку) пенсій відповідно до Закону України Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб під час приймання документів працівник органу, що призначає пенсію: реєструє заяву, перевіряє зміст і належне оформлення наданих документів, відповідність викладених у них відомостей про особу даним паспорта або іншого документа, що посвідчує особу; фіксує й засвідчує виявлені розбіжності (https://zakоn.rada.gov.ua/laws/show/z0572-23#Text).

Відповідно до частини 1 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України суд, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись ст.2, 5, 123, 160, 161, 169, 241-243, 294 КАС України, суд

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 залишити без руху.

Надати позивачеві для усунення недоліків позовної заяви десять днів з дати отримання копії ухвали.

Позивачем недоліки можуть бути усунуті шляхом надання: обгрунтування змісту і характеру порушеного права у спірному періоді щодо сформованих вимог; обгрунтованого клопотання про поновлення пропущеного строку звернення до суду з доказами на підтвердження поважності інших причин такого пропуску та повідомити суд: з якою саме датою пов`язує початок перебігу строку звернення до суду із даним позовом; обгрунтування щодо статусу відповідача-колишнього роботодавця у спірний період; власне звернення Позивача до обраного Відповідача у спірних правовідносинах; власний розрахунок деструктивних відхилень за попередньо отриманих довідок про грошове забезпечення з 11.06.2022 до 16.01.2023 з їх наданням до позову; розрахунку деструктивних відхилень з підтвердженням сплати ЄСВ під час нарахування грошового забезпечення за прирівняною посадою.

У разі невиконання вимог ухвали позовна заява буде повернута позивачеві.

Ухвала набирає законної сили з дати підписання та не оскаржується.

Копію ухвали надіслати позивачеві.

СуддяЛариса ТРОФІМОВА