Справа № 754/986/26
Суддя: Сенюта В. О.
Дата ухвалення: 2026-02-03 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Номер провадження 2-а/754/129/26
Справа № 754/986/26
У Х В А Л А

03 лютого 2026 року суддя Деснянського районного суду міста Києва Сенюта В.О., вивчивши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про скасування постанови,-

ВСТАНОВИВ:

27.01.2026 позивач ОСОБА_1 через систему «Електронний суд» звернувся до Деснянського районного суду міста Києва із позовом до відповідача ІНФОРМАЦІЯ_1 про скасування постанови.

Дослідивши письмові матеріали справи, суд дійшов висновку, що позовна заява підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків, виходячи з наступного.

Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить із того, що положення п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право подати до суду будь - який позов, що стосується його цивільних прав і обов`язків. Проте, право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави. Разом з тим, такі обмеження не повинні впливати на доступ до суду чи ускладнювати цей доступ таким чином і такою мірою, щоб завдати шкоди суті цього права, та мають переслідувати законну мету.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

Відповідно до ч. 2 ст. 286 КАС України позовну заяву щодо оскарження рішень суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності може бути подано протягом десяти днів з дня ухвалення відповідного рішення (постанови), а щодо рішень (постанов) по справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, у тому числі зафіксовані в автоматичному режимі, - протягом десяти днів з дня вручення такого рішення (постанови).

Згідно ч. 1 ст. 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Відповідно до прохальної частини позовної заяви, яка подана до суду 27.01.2026, позивач просить скасувати постанову ІНФОРМАЦІЯ_1 № 2359 від 20.05.2025 про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 3 ст. 210-1 КУпАП та закрити провадження у справі про адміністративне правопорушення.

При цьому позивач просить поновити пропущений строк для подачі позову до суду, з тих підстав, що текст спірної постанови позивачем не отримано та не надано на запит адвоката. Крім того, позивач вказує на те, що згідно з практикою Верховного Суду, строк поновлюється з моменту, коли особа фактично отримала можливість ознайомитися із текстом рішення.

Суд, вказані позивачем доводи щодо поважності причин пропуску строку звернення до суду до уваги не приймає, з огляду на наступне.

Предметом оскарження у цій справі є постанова суб`єкта владних повноважень про притягнення до адміністративної відповідальності за ч. 3 ст. 210-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі - КУпАП) за порушення законодавства про оборону, мобілізаційну підготовку та мобілізацію.

Особливості судового провадження у справах з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень щодо притягнення до адміністративної відповідальності визначені статтею 286 КАС України.

Відповідно до частини другої цієї статті позовну заяву щодо оскарження рішень суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності може бути подано протягом десяти днів з дня ухвалення відповідного рішення (постанови).

Аналогічний підхід закріплений і в частині першій статті 289 КУпАП, яка передбачає десятиденний строк на оскарження постанови у справі про адміністративне правопорушення з дня її винесення. У разі пропуску цього строку з поважних причин він може бути поновлений за заявою особи, щодо якої ухвалено постанову.

З аналізу наведених норм права вбачається, що законодавець установив спеціальний, скорочений строк звернення до суду для оскарження рішень суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності, який обчислюється з дня ухвалення відповідного рішення (постанови).

Поновлення такого строку можливе лише за наявності поважних причин.

Поважними причинами визнаються лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені відповідними та належними доказами (постанова Верховного Суду від 21.02.2020 № 340/1019/19).

Перелік причин, які слід вважати поважними, законодавцем не зазначено, а тому суд відповідно до ст. 90 КАС України, дає оцінку поважності причин за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на повному, всебічному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Оскільки предметом оскарження у цій справі є постанова про притягнення до адміністративної відповідальності за ч. 3 ст. 210-1 КУпАП за порушення законодавства про оборону, мобілізаційну підготовку та мобілізацію, до спірних правовідносин підлягає застосуванню спеціальний десятиденний строк звернення до суду, який обчислюється з дня ухвалення відповідної постанови.

Вказаний висновок міститься у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 23.12.2025 справа № 755/13012/25.

За змістом статті 235 КУпАП справи про адміністративні правопорушення, передбачені статтею 210-1 КУпАП, за винятком випадків, прямо визначених законом, розглядаються Територіальними центрами комплектування та соціальної підтримки. Від імені Територіальних центрів комплектування та соціальної підтримки розгляд справ про адміністративні правопорушення та накладення адміністративних стягнень здійснюють їх керівники.

Відповідно до статті 285 КУпАП постанова у справі про адміністративне правопорушення оголошується негайно після закінчення розгляду справи. Копія постанови протягом трьох днів вручається або висилається особі, щодо якої її винесено.

Копія постанови вручається під розписку. У разі якщо копія постанови висилається, про це робиться відповідна відмітка у справі.

Процедура складання протоколів та оформлення матеріалів у справах цієї категорії визначена Інструкцією зі складання Територіальними центрами комплектування та соціальної підтримки протоколів та оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення, затвердженою наказом Міністерства оборони України від 01.01.2024 № 3 (далі - Інструкція, в редакції чинній на час виникнення спірних правовідносин).

Відповідно до пункту 10 Інструкції, розглянувши справу про адміністративне правопорушення, керівник Територіального центру комплектування та соціальної підтримки відповідно до статті 283 КУпАП виносить постанову по справі про адміністративне правопорушення.

Пунктом 14 Інструкції передбачено, що постанова відповідно до статті 285 КУпАП оголошується негайно після закінчення розгляду адміністративної справи.

Копія постанови протягом трьох днів вручається або надсилається особі, щодо якої цю постанову винесено. Копія постанови вручається особі, притягнутій до адміністративної відповідальності, особисто під підпис. У постанові зазначається дата її вручення і ставиться підпис правопорушника. У разі якщо копія постанови надсилається поштою, про це робиться відповідна відмітка у справі, до якої долучається повідомлення про вручення поштового відправлення.

З аналізу наведених норм убачається, що постанова про притягнення до адміністративної відповідальності за ч.3 ст. 210-1 КУпАП підлягає обов`язковому доведенню до відома особи протягом трьох днів після закінчення розгляду справи шляхом особистого вручення під підпис (про що у постанові зазначається дата її вручення і ставиться підпис правопорушника) або шляхом направлення поштою (про що робиться відповідна відмітка у справі, до якої долучається повідомлення про вручення поштового відправлення).

Водночас істотне значення для оцінки дотримання процесуальних гарантій має також факт належного повідомлення особи про дату, час і місце розгляду справи про адміністративне правопорушення.

Отже, відповідно до додатків до позовної заяви, а саме протоколу № 303 від 07.05.2025 про адміністративне правопорушення за ч. 3 ст. 210-1 КУпАП, вказано, що ОСОБА_1 повідомлений про розгляд адміністративного правопорушення, яке відбудеться о 10 год. 00 хв. 20.05.2025 в приміщенні ІНФОРМАЦІЯ_1 , про що також свідчить підпис ОСОБА_1 у вказаному протоколі.

Проте, ОСОБА_1 , будучи належним чином повідомленням про розгляд адміністративного правопорушення за ч. 3 ст. 210-1 КУпАП, не з`явився в приміщення ІНФОРМАЦІЯ_1 та не повідомив про причини своєї неявки. Вказане позивачем не заперечується та письмовими матеріалами справи не спростовується.

Згідно змісту адвокатського запиту, адвокат Сичов А.Ю. вказує на те, що позивачу ОСОБА_1 стало відомо про наявність спірної постанови з відкритого виконавчого провадження № НОМЕР_1, про що вказано самим адвокатом у запиті від 19.11.2025.

Суд, звертає увагу на те, що відповідно до відкритих джерел - Автоматизованої системи виконавчого провадження, вбачається, що виконавче провадження № НОМЕР_1 (боржник ОСОБА_1 ), на яке посилається адвокат у своєму адвокатському запиті, було відкрито ще 19.08.2025.

На адвокатський запит Сичова А.Ю, який діяв в інтересах ОСОБА_1 , відповідач також 24.11.2025 повідомив про наявність спірної постанови № 2359 від 20.05.2025, вказав її зміст, повідомив про те, що спірна постанова була направлена позивачу на його адресу та запропоновано ознайомитися із матеріалами про адміністративне правопорушення в приміщенні ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Таким чином, суд приходить до висновку, що позивач, будучи обізнаним про день та час розгляду адміністративного матеріалу (20.05.2025 о 10 год.00 хв.) відносно нього за ч. 3 ст. 210-1 КУпАП не з`явився, внаслідок отриманої інформації на адвокатський запит від 19.11.2025 своїми процесуальними правами не скористався, а позов подано до суду лише 27.01.2026.

На підставі викладеного, суд приходить до висновку, що фактичне саме лише посилання на необхідність поновити пропущений строк для звернення з позовом до суду не можна розцінювати як поважні причини. Таким чином, суд приходить до висновку, що стороні позивача необхідно навести інші поважні причини для поновлення строку на звернення з позовом до суду.

Відповідно до пунктів 1, 9 частини четвертої статті 169 КАС України позовна заява повертається позивачеві, зокрема, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк та у випадках, передбачених частиною другою статті 123 цього Кодексу.

З аналізу наведених положень процесуального закону вбачається, що якщо позовна заява подана після закінчення строку, установленого статтею 123 КАС України, суддя-доповідач зобов`язаний залишити таку позовну заяву без руху. При цьому у разі, якщо у позовній заяві особа не порушує питання про поновлення такого строку, такій особі надається право протягом певного строку з дня отримання ухвали про залишення позовної заяви без руху подати заяву про поновлення строку.

Якщо ж разом з позовною заявою позивачем було подано заяву про поновлення строку, і зазначені у ній підстави суд визнав неповажними, то законом такій особі надано право звернутися протягом певного строку з дня отримання ухвали про залишення позовної заяви без руху із заявою, в якій вказати інші підстави для поновлення строку звернення до суду.

Таким чином, лише після надання можливості особі надати заяву про поновлення строку або навести інші підстави для поновлення строку, яким судом має бути надана оцінка щодо поважності, суд вирішує питання щодо наявності або відсутності підстав для повернення позовної заяви у відповідності до ст.123 КАС України.

Аналогічний висновок викладений у постанові Верховного Суду від 12.07.2019 року у справі № 826/9186/16.

Враховуючи правовий висновок Верховного Суду, а також надану судом оцінку щодо поважності причин пропуску строку на звернення до суду, які наведені позивачем, суд пропонує - навести інші підстави для поновлення строку.

Крім того, письмові матеріали справи містять клопотання про витребування доказів від 12.01.2026, відповідно до якого позивач просить витребувати від ІНФОРМАЦІЯ_2 належним чином завірену копію постанови № 2359 від 20.05.2025 про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності та повний пакет матеріалів справи про адміністративне правопорушення, включаючи докази направлення та вручення повістки № 2872990, докази направлення копії постанови позивачу та матеріали, що стали підставою для її винесення.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 80 КАС України учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений в частинах другій та третій статті 79 цього Кодексу. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї.

У клопотанні про витребування доказів повинно бути зазначено: 1) який доказ витребовується; 2) обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати; 3) підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа; 4) заходи, яких особа, що подає клопотання, вжила для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів, та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу.

Всупереч п. 2 ч. 2 ст. 80 КАС України, позивач у поданому клопотанні не вказав, які обставини, можуть підтвердити витребувані докази, або аргументи, які вони можуть спростувати.

Крім того, зміст прохальної частини адвокатського запиту та зміст прохальної частини клопотання про витребування доказів не може свідчити про виконання позивачем вимог п. 4 ч. 2 ст. 80 КАС України.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 123, 169 КАС України, -

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання ОСОБА_1 про витребування доказів - відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про скасування постанови - залишити без руху.

Надати строк для усунення його недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Роз`яснити, що в разі невиконання вимог, зазначених в ухвалі, заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу.

Ухвала, відповідно до ч. 2 ст. 256 КАС України, набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя В.О. Сенюта