Справа № 320/2356/26
Суддя: Колеснікова І.С.
Дата ухвалення: 2026-02-02 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

02 лютого 2026 року м. Київ № 320/2356/26

Суддя Київського окружного адміністративного суду Колеснікова І.С., ознайомившись із матеріалами адміністративної справи

за позовом Головного управління Національної поліції у Київській області

до ОСОБА_1

про стягнення вартості предметів однострою особистого користування,

В С Т А Н О В И В:

До Київського окружного адміністративного суду звернулося Головне управління Національної поліції у Київській області із позовом до ОСОБА_1 , в якому просить суд:

- стягнути з ОСОБА_1 вартість предметів однострою особистого користування, строк експлуатації яких не закінчився, у розмірі 4276,61 грн.

Відповідно до частини 1 статті 171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи: подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником); відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 КАС України; належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності; позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених КАС України.

Наданий позов не відповідає вимогам статей 160, 161 КАС України, з огляду на таке.

Відповідно пункту 2 частини 5 статті 160 КАС України в позовній заяві зазначаються: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, адреса електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

В порушення вказаних вимог в позовній заяві не зазначено реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України відповідача.

Згідно частини першої статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Положеннями частини другої статті 122 КАС України встановлено різні строки звернення до адміністративного суду для суб`єктів владних повноважень та для інших осіб.

Абзацом 2 частини другої статті 122 КАС України визначено, що для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень встановлюється тримісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня виникнення підстав, що дають суб`єкту владних повноважень право на пред`явлення визначених законом вимог. Цим Кодексом та іншими законами можуть також встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень.

Відповідно до частини 5 статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Згідно пункту 17 частини першої статті 4 КАС України публічна служба - діяльність на державних політичних посадах, у державних колегіальних органах, професійна діяльність суддів, прокурорів, військова служба, альтернативна (невійськова) служба, інша державна служба, патронатна служба в державних органах, служба в органах влади Автономної Республіки Крим, органах місцевого самоврядування.

В свою чергу, служба в поліції є державною службою особливого характеру, яка є професійною діяльністю поліцейських з виконання покладених на поліцію повноважень (абзац перший частини першої статті 59 Закону України від 2 липня 2015 року № 580-VIII «Про Національну поліцію»).

Частинами першою, четвертою статті 20 Закону України від 2 липня 2015 року № 580-VIII «Про Національну поліцію» визначено, що поліцейські мають єдиний однострій. Поліцейський отримує однострій безоплатно. Правила носіння та норми належності однострою поліцейських затверджує Міністр внутрішніх справ України.

Згідно пункту 2 розділу І Порядку забезпечення поліцейських одностроєм № 772, затвердженого Наказом Міністерства внутрішніх справ України 12 вересня 2017 року (далі - Порядок № 772) однострій - загальна назва форменого одягу поліцейського, що складається з предметів, які видаються в тимчасове користування для виконання службових завдань, тренувань, навчань, занять тощо (інвентарне майно), та предметів особистого користування, які видаються в постійне користування і не використовуються як інвентарне майно.

За змістом пункту 3 розділу І Порядку № 772 одностроєм згідно із цим Порядком забезпечуються поліцейські, які зокрема проходять службу на відповідних посадах у Національній поліції України.

Відповідно до абзаців першого-шостого пункту 1 розділу V Порядку №772 відшкодування вартості предметів однострою особистого користування, строк носіння (експлуатації) яких не закінчився, здійснюється в разі звільнення поліцейського із служби з таких підстав: через службову невідповідність; у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у виді звільнення із служби в поліції, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України; у разі набрання законної сили рішенням суду про притягнення до відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, або кримінального правопорушення, а також рішенням суду про визнання його активів або активів, набутих за його дорученням іншими особами, або в інших передбачених статтею 290 Цивільного процесуального кодексу України випадках необґрунтованими та їх стягнення в дохід держави; за власним бажанням (крім поліцейських, які мають стаж служби в поліції 10 років і більше); у зв`язку з набуттям громадянства або підданства іншої держави.

З системного аналізу вищенаведених норм Порядку №772 слідує, що в разі звільнення поліцейського зі служби у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, ним повинна відшкодовуватись вартість предметів однострою особистого користування, строк експлуатації яких не закінчився.

Тобто, видача предметів однострою особистого користування особі, так само як і відшкодовування вартості предметів однострою особистого користування, строк експлуатації яких не закінчився, нерозривно пов`язане із проходженням особою публічної служби.

В пункті 34 постанови Верховного Суду від 11 лютого 2021 року у справі №360/917/19 вказано, що спори стосовно проходження публічної служби охоплюють спори, які виникають з моменту прийняття особи на посаду і до її звільнення, зокрема й питання відповідальності за невиконання договору підготовки фахівця, що зумовлює відшкодування фактичних витрат, пов`язаних із утриманням у навчальному закладі, навіть якщо подання відповідного позову про відшкодування витрат відбувається після її звільнення з публічної служби, а тому до таких спорів підлягають застосуванню приписи частини п`ятої статті 122 КАС України, якою передбачено, що для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

В ухвалі від 29 липня 2021 року у справі № 200/373/21-а відмовляючи у відкритті касаційного провадження Верховний Суд зазначив, що у постанові Верховного Суду від 11 лютого 2021 року в справі №360/917/19, суд висловив правову позицію щодо застосування у цій категорії справ місячного строку звернення до суду.

Як зазначено вище, предметом позову у даній справі є вимога про стягнення з відповідача вартості предметів однострою особистого користування, строк експлуатації яких ще не закінчився, у розмірі 4 276,61 грн

З позовної заяви вбачається, що підставою стягнення вказаної суми є наказ ГУ НП в Київській області від 20.08.2021 №251 о/с, яким ОСОБА_1 звільнено зі служби в поліції за п. 6 (у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення) частини 1 статті 77 Закону України «Про Національну поліцію».

Таким чином, звернувшись до суду з позовною заявою 31.12.2025, позивач пропустив місячний строк для звернення до суду з позовною заявою.

У позовній заяві позивачем заявлено клопотання про поновлення пропущеного строку звернення до суду, посилаючись на дію на території України воєнного стану та несення поліцейськими цілодобової служби в мобільних групах, на контрольних блокпостах.

Однак суд звертає увагу представника позивача, що систему поліції складають центральний орган управління поліції та територіальні органи поліції (стаття 13 Закону України "Про національну поліцію").

Відповідно, в складі територіальних органів поліції є різні підрозділи, діяльність яких спрямована на виконання завдань поліції або на забезпечення її функціонування, у тому числі на виконання завдань із забезпечення посиленого варіанта служби.

Беззаперечно, працівники поліції в умовах воєнного стану в Україні проходять службу в посиленому режимі.

Водночас, у своєму клопотанні представник позивача не наводить конкретних підстав та доказів, які б могли бути визнані судом поважними причинами пропуску строку звернення до суду саме працівниками відділу правового забезпечення ГУНП у Київській області, які уповноважені звертатись до суду від імені головного управління, у зв`язку із введенням воєнного стану чи виконання ними завдань із забезпечення посиленого варіанта служби. Оскільки саме до повноважень поліцейських цього відділу належить забезпечення звернення до суду з позовними заявами щодо стягнення вартості предметів однострою.

Верховний Суд в ухвалі від 22 червня 2022 року у справі №640/12494/20 зазначив, що введення з 24.02.20222 воєнного стану в країні, безумовно, є поважною підставою, яка відповідно до частини першої статті 121 КАС повинна враховуватися при вирішенні питання щодо поновлення процесуального строку. Але між пропуском процесуального строку і введенням воєнного стану повинен бути безпосередній, прямий причинний зв`язок.

Верховний Суд в ухвалах від 23.06.2022 у справі №380/7251/21, у справі №520/8674/2020 та у справі №440/2822/20 зазначив, що питання продовження процесуального строку у випадку невиконання вимог ухвали суду про залишення касаційної скарги без руху з причин, пов`язаних із запровадженням воєнного стану в Україні, вирішується у кожному конкретному випадку, виходячи з доводів, наведених у клопотанні скаржника. Однак, сам лише факт запровадження воєнного стану не може бути підставою для безумовного продовження процесуального строку, відстрочення, розстрочення чи звільнення від сплати судового збору у всіх абсолютно випадках.

Таким чином, суд зазначає, що позивачем не додано до позовної заяви доказів на підтвердження неможливості своєчасного звернення до суду з даним позовом через воєнний стан.

Тому, вказані представником позивача підстави поновлення строку звернення до суду є неповажними.

Частиною першою статті 123 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому, протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

У зв`язку з цим, позивачу у порядку усунення недоліків позовної заяви необхідно надати суду заяву про поновлення пропущеного строку звернення до суду з заявленими вимогами, з зазначенням обставин, які перешкоджали своєчасному зверненню до суду та докази на підтвердження наявності обставин, що зумовили пропуск позивачем строку звернення до суду.

Частиною 3 статті 161 КАС України визначено, що до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно частини 2 статті 132 КАС України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначено Законом України «Про судовий збір».

Відповідно до частини 1 статті 3 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

Так, згідно приписів частини 1 статті 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Частиною 2 вказаної статті передбачено, що за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру, який подано суб`єктом владних повноважень, ставка судового збору становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 10 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2025 рік» розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що встановлений законом на 1 січня 2025 року, становить 3028,00 грн.

Як вбачається з прохальної частини позову, позивачем у позовній заяві заявлено вимогу майнового характеру на суму 4 276,61 грн.

Таким чином, при зверненні до суду з даним адміністративним позовом позивачу необхідно було сплатити судовий збір у розмірі 3028,00 грн.

Як вбачається з матеріалів справи, позивачем не додано документу про сплату судового збору, як і не надано доказів звільнення від сплати судового збору, якщо таке має місце.

Згідно частин 1, 2 статті 169 КАС України суддя встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статями 160, 161 КАС України, протягом десяти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Частиною 2 статті 169 КАС України визначено, що в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Вказані недоліки повинні бути усунені шляхом подання до суду через канцелярію:

- уточненої позовної заяви із зазначенням реєстраційного номеру облікової картки платника податків (для фізичних осіб) або номеру і серії паспорту для фізичних осіб - громадян України відповідача;

- обґрунтованої заяви про поновлення пропущеного строку звернення до суду та доказів на підтвердження поважності пропуску строку звернення з позовом;

- оригіналу документа про сплату судового збору за заявлену позовну вимогу, а саме 3028,00 грн., або надання доказів звільнення від сплати судового збору, якщо таке має місце.

Керуючись статтями 169, 171, 243, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

У Х В А Л И В:

1. Позовну заяву Головного управління Національної поліції у Київській області залишити без руху.

2. Встановити позивачам десятиденний строк з дня отримання копії даної ухвали для усунення недоліків позовної заяви.

3. Роз`яснити позивачам, що у разі неусунення ним у встановлений судом спосіб і строк недоліків позовної заяви, яку залишено без руху, позовну заяву буде повернуто відповідно до вимог пункту 1 частини четвертої статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України.

4. Копію ухвали надіслати позивачам.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не підлягає оскарженню. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Колеснікова І.С.