Справа № 755/13985/25
Суддя: Гончарук В. П.
Дата ухвалення: 2026-01-30 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Провадження №: 2-а/755/146/26
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"30" січня 2026 р. Дніпровський районний суд міста Києва в складі:

головуючого судді: Гончарука В.П.,

при секретарі: Оніщук Р.О.,

розглянувши в приміщенні суду у порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін адміністративну справу № 755/13985/25 за позовом ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про визнання протиправною та скасування постанови про адміністративне правопорушення,-

у с т а н о в и в :

ОСОБА_1 в особі представника Прилипка Д.С. 25.07.2025 через систему «Електронний суд» звернувся до Дніпровського районного суду м. Києва із адміністративним позовом до ІНФОРМАЦІЯ_1 про визнання протиправною та скасування постанови про адміністративне правопорушення.

Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 30.07.2025 відкрито провадження у справі.

Предметом спору за заявленими вимогами є визнання протиправною та скасування постанови про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності.

Одночасно представником позивача заявлено клопотання про поновлення строку звернення до суду з позовною заявою.

Клопотання обґрунтоване тим, що про існування спірної постанови позивачу стало відомо лише 24.07.2025 із застосунку «Дія» про відкрите виконавче провадження та виявлення постанови у матеріалах виконавчого провадження.

Вирішуючи наявний між сторонами спір, судом вивчалося питання можливості задоволення клопотання представника позивача про поновлення строку звернення до адміністративного суду з позовною заявою.

Судом приймається до уваги, що згідно усталеної практики Верховного Суду, встановлення строків звернення до суду з відповідними позовними заявами законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними, передбачених КАС України, певних процесуальних дій.

Усталеною також є і практика Верховного Суду, що при вирішенні питання про поновлення строку, в межах кожної конкретної справи, суд надає оцінку обставинам, які слугували перешкодою для своєчасного звернення до суду, у взаємозв`язку із: тривалістю строку, який пропущено; поведінкою сторони протягом цього строку; діями, які він вчиняв, і чи пов`язані вони з готуванням звернення до суду та оцінювати їх в сукупності.

Встановлення строків звернення до адміністративного суду у системному зв`язку з принципом правової визначеності слугує меті забезпечення передбачуваності для відповідача (як правило, суб`єкта владних повноважень у адміністративних справах) та інших осіб того, що зі спливом встановленого проміжку часу прийняте рішення, здійснена дія (бездіяльність) не матимуть поворотної дії у часі та не потребуватимуть скасування, а правові наслідки прийнятого рішення або вчиненої дії (бездіяльності) не будуть відмінені у зв`язку з таким скасуванням. Тобто встановлені строки звернення до адміністративного суду сприяють уникненню ситуації правової невизначеності щодо статусу рішень, дій (бездіяльності) суб`єкта владних повноважень.

Як зазначив Європейський Суд з прав людини в ухвалі щодо прийняття заяви від 30 серпня 2006 року (справа «Каменівська проти України»), право на звернення до суду, одним з аспектів якого є право доступу до суду не є абсолютним, воно може бути обмеженим. Правила регулювання строків для подання скарги, безумовно, мають на меті забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності. Зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці правила будуть застосовані.

Чинним процесуальним законодавством визначений порядок вирішення питання поважності причин пропуску строку на звернення до суду та його поновлення, а також застосування наслідків пропущення строків звернення до адміністративного суду (постанова Верховного Суду від 30.11.2022 по справі № 607/15025/21).

Відповідно правової позиції, викладеної у постанові Верховного Суду від 02.02.2023 по справі № 160/22256/21, під поважними причинами необхідно розуміти лише ті обставини, які були чи є об`єктивно непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливлювали своєчасне звернення до суду у визначений законом строк. Оцінюючи поважність підстав несвоєчасного звернення до суду, слід виходити з того, що причина пропуску строку є поважною, якщо вона відповідає одночасно усім таким умовам: 1) це обставина (або кілька обставин), яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом або судом строк; 2) це обставина, яка виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк; 3) ця причина виникла протягом строку, який пропущено; 4) ця обставина підтверджується належними і допустимими засобами доказування.

Вирішуючи питання можливості поновлення позивачу строку звернення до суду з позовною заявою та вирішення спору по суті, суд критично відноситься до наведеного у клопотанні обґрунтування щодо поважності пропуску строку звернення до суду з позовною заявою, виходячи з наступного.

Так, до позовної заяви додано скріншот-роздруківку з додатку «Резерв+».

З вищевказаної скріншот-роздруківки убачається, що позивачем військово-обліковий документ сформовано 17.07.2025 та останній містить відмітку про наявність порушення правил військового обліку.

Доказів того, що позивачем, починаючи з 17.07.2025 вчинялися дії щодо з`ясування обставин за яких військово-обліковий документ містить відомості про порушення правил військового обліку, зокрема шляхом звернення до ІНФОРМАЦІЯ_1 , суду не надано.

Також на підтвердження наведених обґрунтувань, суду не надано і доказів того, що про існування спірної постанови позивачу стало відомо лише 24.07.2025.

Нормою ч. 3 ст. 123 КАС України визначено, що якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Відповідно до п. 8 ч. 1 ст. 240 КАС України, суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду з підстав, визначених частинами третьою та четвертою статті 123 цього Кодексу.

Враховуючи вищевикладене, оскільки судом після відкриття провадження встановлено неповажність причин пропуску позивачем строку звернення до суду з позовної заявою, суд приходить до висновку, що позовна заява підлягає залишенню без розгляду.

Керуючись ст. ст. 123, 240, 248, 294 КАС України,-

п о с т а н о в и в :

У задоволенні клопотання представника позивача ОСОБА_1 - Прилипка Дмитра Сергійовича про поновлення пропущеного строку на звернення до суду з позовом до ІНФОРМАЦІЯ_1 про визнання протиправною та скасування постанови про адміністративне правопорушення - відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про визнання протиправною та скасування постанови про адміністративне правопорушення - залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Текст ухвали суду складено 30 січня 2026 року.

Суддя