Справа № 420/3307/25
Суддя: Крусян А.В.
Дата ухвалення: 2026-01-30 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

30 січня 2026 р.м. ОдесаСправа № 420/3307/25

Суддя першої інстанції: Левчук О.А.

Час та місце ухвалення судового рішення «--:--», м. Одеса

Повний текст судового рішення складений 28.05.2025

П`ятий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого судді Крусяна А.В.,

суддів Шевчук О.А., Яковлєва О.В.,

розглянувши у порядку письмового провадження апеляційну скаргу Головного управління ДПС в Одеській області на рішення Одеського окружного адміністративного суду від 28 травня 2025 року у справі за адміністративним позовом товариства з обмежено відповідальністю «Євротанк Лпіджі» до Головного управління ДПС в Одеській області, Державної податкової служби України про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії, -

В С Т А Н О В И В:

31.01.2025 товариство з обмеженою відповідальністю (надалі - ТОВ) «Євротанк Лпіджі» звернулося до суду з позовом до Головного управління ДПС в Одеській області, Державної податкової служби України про визнання протиправними та скасування рішень: про відмову в реєстрації податкових накладних від 01.08.2024 №№11544089/38016918, 11544099/38016918, 11544101/38016918, про відмову в реєстрації розрахунку коригування кількісних і вартісних показників №11544103/38016918 від 01.08.2024; зобов`язання зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкові накладні: №1 від 31.05.2022, №1 від 30.06.2022, №1 від 31.07.2022, розрахунок коригування кількісних і вартісних показників №1 від 16.09.2022 до податкової накладної №9 від 16.09.2022.

В обґрунтування позовних вимог зазначено, що рішення про відмову у реєстрації податкових накладних та розрахунку коригування є протиправними та підлягають скасуванню, оскільки до контролюючого органу було надано повний пакет документів, який підтверджує здійснення господарських операцій, за результатом чого було складено спірні податкові накладні/розрахунок коригування. Крім того, позивач зауважує, що підстава для відмови у реєстрації податкових накладних/розрахунку коригування у зв`язку з наданням копій документів складених з порушенням законодавства, є безпідставною, оскільки конкретний перелік документів при надісланні повідомлення про надання пояснень не витребовувався податковим органом.

Рішенням Одеського окружного адміністративного суду від 28.05.2025 позов задоволено; визнано протиправними та скасовано рішення комісії Головного управління ДПС в Одеській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 01.08.2024 №№11544089/38016918, 11544099/38016918, 11544101/38016918, 11544103/38016918; зобов`язано Державну податкову службу України зареєструвати податкові накладні №1 від 31.05.2022, №1 від 30.06.2022, №1 від 31.07.2022 та розрахунок коригування кількісних і вартісних показників №1 від 16.09.2022 до податкової накладної №9 від 16.09.2022 в Єдиному реєстрі податкових накладних датою їх подання; стягнуто з Головного управління ДПС в Одеській області за рахунок його бюджетних асигнувань на користь товариства з обмеженою відповідальністю ТОВ «Євротанк Лпіджі», зокрема витрати на професійну правничу допомогу у розмірі 5000грн.

При вирішенні справи, суд першої інстанції виходив з того, що у квитанціях про зупинення реєстрації спірних податкових накладних/розрахунку коригування контролюючим органом зазначено лише посилання на відповідність Критеріїв ризиковості платника податку та Критеріїв ризиковості здійснення операцій, визначених в п.п.1, 5, 8 вказаних критеріїв та не зазначено документів, які слід надати платнику для розгляду питання прийняття контролюючим органом рішення про реєстрацію податкових накладних/розрахунку коригування в реєстрі або відмову в такій реєстрації. У зв`язку з цим, суд вказав на порушення податковим органом вимог Порядку №1165. Надаючи оцінку підставі, зазначеній комісією у рішеннях про відмову у реєстрації податкових накладних/розрахунку коригування (надання платником податку копій документів, складених/оформлених із порушенням законодавства), суд першої інстанції зауважив, що контролюючим органом не зазначено конкретних документів, які були надані товариством та складені з порушенням законодавства, з посиланням на конкретний документ, його реквізити, та нормативно-правовий акт, якому вони не відповідають, що свідчить про недотримання порядку прийняття та форми оскаржуваного рішення. При цьому, дослідивши документацію позивача, яка надавалась останнім до податкового органу, суд дійшов висновку, що вони в повній мірі розкривають зміст та обсяг господарських операцій, в результаті чого було складено спірні податкові накладні/розрахунок коригування та їх було достатньо для прийняття рішень про реєстрацію податкових накладних/розрахунку коригування. Стосовно стягнення на користь позивача витрат на оплату професійної правничої допомоги у розмірі 10000грн., суд першої інстанції вказав, що розмір витрат на оплату послуг адвоката не є співмірним із складністю справи та виконаних адвокатом робіт, у зв`язку з чим визначив суму до стягнення у розмірі 5000грн.

Не погоджуючись з ухваленим у справі судовим рішенням, ГУ ДПС в Одеській області подало апеляційну скаргу, в якій посилається на порушення судом першої інстанції при вирішенні справи норм матеріального та процесуального права, у зв`язку з чим просить скасувати рішення суду першої інстанції та відмовити у задоволенні позовних вимог.

В обґрунтування апеляційної скарги скаржник зазначає, що рішення про відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунку коригування є правомірними, оскільки позивач, на момент винесення оскаржуваних рішень, не виконав вимоги ПК України та Порядку №520 щодо підтвердження правомірності формування та подання податкових накладних/розрахунку коригування. Зокрема, апелянт зазначає, що на розгляд комісії позивачем не було надано наступних документів: ліцензію на перевезення небезпечних вантажів, договір відповідального зберігання, товарно-транспортні накладні, акт приймання-передачі товару за резервуарами, акт приймання товару на зберігання, акт видачі товару зі зберігання, акт інвентаризації по залишкам на кінець місяця, акт виконаних робіт з вартості компенсованих додаткових витрат. Крім того, договір відповідального зберігання, наданий разом з поясненнями, завірений неналежним чином. На думку відповідача, надіслані позивачем пояснення на додані до них документи не можливо вважати достатніми для розкриття та підтвердження інформації, зазначеної у направлених на реєстрацію податкових накладних та розрахунку коригування. Також, апелянт вважає, що витрати позивача на правничу допомогу у розмірі 5000грн. не відповідають критеріям розумності та пропорційності предмету розгляду даної справи.

Заслухавши суддю-доповідача, розглянувши матеріали справи, перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду в межах доводів та вимог апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що вона не підлягає задоволенню.

Судом першої інстанції встановлено, що ТОВ «Євротанк Лпіджі» 23.12.2011 зареєстровано в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань як юридичну особу, основним видом діяльності підприємства за КВЕД 46.71 є оптова торгівля твердим, рідким, газоподібним паливом подібними продуктами. /т.1 а.с.37/

01.04.2022 між ТОВ «Євротанк Лпіджі» (Зберігач) та ТОВ «Нік Енерджи» (Поклажодавець) укладено договір відповідального зберігання №01/04-з, за умовами якого зберігач зобов`язується за плату зберігати скраплений вуглеводний газ, переданий йому поклажодавцем і повернути його поклажодавцю у схоронності, у визначений термін (строк). /т.1 а.с.51-58/

На виконання умов вказаного договору, між ТОВ «Нік Енерджи» та ТОВ «Євротанк Лпіджі» підписані акти надання послуг: №17 від 31.05.2022 на суму 207240грн., №21 від 30.06.2022 на суму 174910грн., №25 від 30.07.2022 на суму 116387грн. / т.1 а.с.60, т.2 а.с.156, т.3 а.с.200/

За результатами здійснення вказаних господарських операцій ТОВ «Євротанк Лпіджі» виписало та направило на реєстрацію в Єдиному реєстрі податкових накладних податкові накладні: №1 від 31.05.2022 на суму 207240грн., №1 від 30.06.2022 на суму 174910грн., №1 від 30.07.2022 на суму 116387грн. /т.1 а.с.44-45, т.2 а.с.148-149, т.3 193-194/

Позивачем через автоматизовану систему «Єдине вікно подання електронних документів» отримано в електронному вигляді квитанції від 14.07.2022, від 15.07.2022, від 15.08.2022, відповідно до яких: документ збережено, реєстрація зупинена. /т.1 а.с.46, т.2 а.с.150, т.3 а.с.195/

Підставою зупинення податкових накладних №1 від 31.05.2022, №1 від 30.06.2022 зазначено: «платник податку, яким подано для реєстрації ПН/РК в Єдиному реєстрі податкових накладних відповідає п.8 Критеріїв ризиковості платника податків».

Підставою зупинення податкової накладної №1 від 30.07.2022 зазначено: «коди УКТЗЕД/ДКПП товару/послуг 52.10 відсутні в таблиці даних платника податку на додану вартість, як товари/послуги, що на постійній основі постачаються (виготовляються), та їх обсяг постачання дорівнює або перевищує величину залишку обсягу придбання такого товару/послуги та обсягу його постачання, що відповідає п.1 Критеріїв ризиковості здійснення операцій». Також, позивачу запропоновано надати пояснення та копії документів, достатніх для прийняття рішень про реєстрацію податкових накладних в ЄРПН.

З метою подальшої реєстрації податкових накладних, позивач направив податковому органу повідомлення №34 від 30.07.2024 про надання пояснень та копій документів у кількості 5 додатків. /т.1 а.с.47/

За результатами розгляду вказаних пояснень, Комісією з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС в Одеській області 01.08.2024 прийняті рішення від №11544089/38016918, 11544099/38016918, 11544101/38016918 про відмову в реєстрації податкових накладних №1 від 31.05.2022, №1 від 30.06.2022, №1 від 30.07.2022. /т.1 а.с.49-50, т.2 а.с.153-154, т.3 а.с.198-199/

Підставою для відмови у реєстрації податкових накладних вказано: надання позивачем копій документів, складених із порушенням законодавства.

У графі додаткова інформація вказано: первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявних типових форм та галузевої специфіки, накладні; наявність податкової інформації, що свідчить про здійснення платником податку ризикових операцій.

16.09.2022 ТОВ «Євротанк Лпіджі» виписано на ФОП ОСОБА_1 податкову накладну №9 на суму 4914840грн., яка зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних, що підтверджується квитанцією від 30.09.2022. /т.4 а.с.104-106/

Також, 16.09.2022 ТОВ «Євротанк Лпіджі» подано на реєстрацію в Єдиному реєстрі податкових накладних розрахунок коригування кількісних і вартісних показників №1 до податкової накладної №9 від 16.09.2022, де сумою коригування податкового зобов`язання та податкового кредиту за ставкою 7% визначено 42630грн., а сумою коригування обсягів постачання без урахування ПДВ 609009,34грн. /т.4 а.с.101-102/

Позивачем через автоматизовану систему «Єдине вікно подання електронних документів» отримано в електронному вигляді квитанцію від 13.10.2022, відповідно до якої: документ збережено, реєстрація зупинена. /т.4 а.с.115/

Підставою зупинення розрахунку коригування зазначено: «сума компенсації вартості товару/послуги 2711, зазначеного у розрахунку коригування на зменшення суми податкових зобов`язань, перевищує величину залишку такого товару (різниця обсягу придбання постачальника та обсягу постачання отримувача такого товару/послуги), що відповідає п.5 Критеріїв ризиковості здійснення операцій. Також, позивачу запропоновано надати пояснення та копії документів, достатніх для прийняття рішення про реєстрацію розрахунку коригування в ЄРПН. /т.4 а.с.103/

З метою подальшої реєстрації розрахунку коригування, позивач направив податковому органу повідомлення №32 від 30.07.2024 про надання пояснень та копій документів у кількості 2 додатка. /т.7 а.с.115/

За результатами розгляду вказаних пояснень, рішенням Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС в Одеській області від 01.08.2024 №11544103/38016918 відмовлено у реєстрації розрахунку коригування №1 від 16.09.2022 до податкової накладної №9 від 16.09.2022. /т.4 а.с.117-118/

Підставою для відмови у реєстрації розрахунку коригування вказано: надання позивачем копій документів, складених із порушенням законодавства.

У графі додаткова інформація вказано: первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявних типових форм та галузевої специфіки, накладні; наявність податкової інформації, що свідчить про здійснення платником податку ризикових операцій.

Не погоджуючись із рішеннями про відмову у реєстрації податкових накладних/ розрахунку коригування, позивач звернувся до суду з даним позовом.

Перевіривши матеріали справи, колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції про задоволення позовних вимог виходячи з наступного.

Згідно п. 201.16 ст. 201 ПК України, реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.

Механізм внесення відомостей, що містяться у податковій накладній та/або розрахунку коригування кількісних і вартісних показників до неї, до Єдиного реєстру податкових накладних визначений в Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних, затвердженому постановою Кабінету Міністрів України від 29.12.2010 №1246 (надалі - Порядок №1246).

Відповідно до п.2 Порядку №1246, податкова накладна - це електронний документ, який складається платником податку на додану вартість (далі платник податку) відповідно до вимог Податкового кодексу України (далі - Кодекс) в електронні формі у затвердженому в установленому порядку форматі (стандарті) та надсилається для реєстрації.

Так, за правилом першої події, ТОВ «Євротанк Лпіджі» було складено податкові накладні №1 від 31.05.2022, №1 від 30.06.2022, №1 від 30.07.2022 та направлено їх на реєстрацію до ЄРПН. Також, оскільки товариством було встановлено помилку при реєстрації податкової накладної №9 від 16.09.2022 (податкова накладна виписана на більшу суму у розмірі 651640грн.), на реєстрацію до ЄРПН направлено розрахунок коригування №1 від 16.09.2022.

Згідно п.12 Порядку №1246 після надходження податкової накладної та/або розрахунку коригування до ДПС в автоматизованому режимі здійснюється їх розшифрування та проводяться перевірки: відповідності податкової накладної та/або розрахунку коригування затвердженому формату (стандарту); чинності кваліфікованого електронного підпису, порядку його накладення та наявності права підписання посадовою особою платника податку таких податкової накладної та/або розрахунку коригування; реєстрації особи, що надіслала на реєстрацію податкову накладну та/або розрахунок коригування, платником податку на момент складення та реєстрації таких податкової накладної та/або розрахунку коригування; дотримання вимог, установлених пунктом 192.1 статті 192 та пунктом 201.10 статті 201 Кодексу; наявності помилок під час заповнення обов`язкових реквізитів відповідно до пункту 201.1 статті 201 Кодексу; наявності суми податку на додану вартість відповідно до пунктів 200-1.3 і 200-1.9 статті 200-1 Кодексу (для податкових накладних та/або розрахунків коригування, що реєструються після 1 липня 2015 р.); наявності в Реєстрі відомостей, що містяться у податковій накладній, яка коригується; факту реєстрації/зупинення реєстрації/відмови в реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування з такими ж реквізитами; наявності підстав для зупинення реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування; дотримання вимог Законів України «Про електронні довірчі послуги», «Про електронні документи та електронний документообіг» та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку.

Відповідно до п.13 Порядку №1246 за результатами перевірок, визначених п.12 цього Порядку, формується квитанція про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування (далі - квитанція).

Як вбачається з квитанцій від 14.07.2022, від 15.07.2022, від 15.08.2022, реєстрація спірних податкових накладних зупинена контролюючим органом відповідно до п.201.16 ст.201 ПК України та сформовано висновок про відповідність податкових накладних п.п.1, 8 Критеріїв ризиковості здійснення операцій.

Згідно квитанції від 13.10.2022 підставою зупинення розрахунку коригування вказано відповідність здійснення операції п.5 Критеріїв ризиковості.

01.02.2020 набрав чинності Порядок зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 №1165 (надалі - Порядок №1165).

Так, п.п.5, 6 Порядку №1165 передбачено, що платник податку, яким складено та/або подано для реєстрації в Реєстрі податкову накладну/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряється щодо відповідності критеріям ризиковості платника податку (додаток 1), показникам, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку (додаток 2).

Податкова накладна/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряються щодо відповідності відображених у них операцій критеріям ризиковості здійснення операцій (додаток 3).

У разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну/розрахунок коригування, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.

Питання відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку розглядається комісією регіонального рівня.

Відповідно до п.7 Порядку №1165 у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу податкової накладної/розрахунку коригування встановлено, що відображена в них операція відповідає хоча б одному критерію ризиковості здійснення операції, крім податкової накладної/розрахунку коригування, складених платником податку, який відповідає хоча б одному показнику, за яким визначається позитивна податкова історія, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.

Додатком 1 до Порядку № 1165 установлено, зокрема, наступні Критерії ризиковості платника податку на додану вартість: п.8 «У контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування.».

Додатком 3 до Порядку №1165 установлено, зокрема:

п.1 Критеріїв: «Відсутність товару/послуги, зазначеного/зазначеної в податковій накладній, поданій для реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Реєстр), у таблиці даних платника податку на додану вартість (далі - платник податку) як товару/послуги, що на постійній основі постачається, та обсяг постачання товару/послуги, зазначений у податковій накладній/розрахунку коригування до податкової накладної на збільшення суми податкових зобов`язань, яку/який подано для реєстрації в Реєстрі, дорівнює або перевищує величину залишку, що визначається як різниця між обсягом придбання на митній території України такого/такої товару/послуги (крім обсягу придбання товарів/послуг за операціями, які звільнені від оподаткування та підлягають оподаткуванню за нульовою ставкою) та/або ввезення на митну територію України такого товару, зазначеного з 1 січня 2017 р. в отриманих податкових накладних/розрахунках коригування, зареєстрованих у Реєстрі, і митних деклараціях, збільшеного у 1,5 раза, та обсягом постачання відповідного товару/послуги, зазначеного/зазначеної в податкових накладних/розрахунках коригування, зареєстрованих з 1 січня 2017 р. у Реєстрі, і переважання в такому залишку (більше 50 відсотків) груп товарів (продукції), визначених ДПС та затверджених відповідним наказом, оприлюдненим на офіційному веб-сайті ДПС».

п.5 Критеріїв: «Перевищення суми компенсації вартості товару/послуги, зазначеного/зазначеної в розрахунку коригування на зменшення суми податкових зобов`язань, поданому отримувачем такого товару/послуги для реєстрації в Реєстрі, величини залишку, що визначається як різниця обсягу придбання на митній території України з 1 січня 2017 р., зазначеного постачальником у зареєстрованих у Реєстрі податкових накладних/розрахунках коригування, складених на отримувача такого/такої товару/послуги, та обсягу постачання з 1 січня 2017 р., зазначеного отримувачем у зареєстрованих у Реєстрі податкових накладних/розрахунках коригування на постачання такого/такої товару/послуги».

Пунктами 25 Порядку №1165 Комісія центрального рівня приймає рішення про неврахування таблиці даних платника податку, розглядає скарги на рішення комісій регіонального рівня про відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, скарги на рішення комісій регіонального рівня про неврахування таблиці даних платника податку та скарги на рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку. Комісії регіонального рівня приймають рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі або відмову в такій реєстрації, врахування або неврахування таблиці даних платника податку, відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Механізм прийняття рішень про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, реєстрацію яких відповідно до пу.201.16 ст.201 ПК України (далі - Кодекс) зупинено в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України, врегульовано Порядком прийняття рішень про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженим наказом Міністерства фінансів України від 12.12.2019 №520 (надалі Порядок №520).

Пунктами 2-7 Порядку №520 передбачено, що прийняття рішень про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Реєстрі, реєстрацію яких зупинено, здійснюють комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі головних управлінь Державної податкової служби України в областях, м. Києві та Офісу великих платників податків ДПС (далі - комісія регіонального рівня).

Комісія регіонального рівня приймає рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі у терміни, визначені пунктом 9 цього Порядку, та надсилає його платнику податку в порядку, встановленому статтею 42 глави 1 розділу II Кодексу.

У разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі платник податку має право подати копії документів та письмові пояснення стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній/розрахунку коригування, для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкової накладної/ розрахунку коригування в Реєстрі.

Перелік документів, необхідних для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, реєстрацію яких зупинено в Реєстрі, може включати: договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них; договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлено повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції; первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм і галузевої специфіки, накладні; розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків; документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачено договором та/або законодавством.

Письмові пояснення та копії документів, зазначених у пункті 5 цього Порядку, платник податку має право подати до контролюючого органу протягом 365 календарних днів, що настають за датою виникнення податкового зобов`язання, відображеного в податковій накладній/розрахунку коригування.

Платник податку має право подати письмові пояснення та копії документів до декількох податкових накладних/розрахунків коригування, якщо такі податкові накладні/розрахунки коригування складено на одного отримувача - платника податку за одним і тим самим договором або якщо в таких податкових накладних/розрахунках коригування відображено однотипні операції (з однаковими кодами товарів згідно з Українською класифікацією товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТ ЗЕД) або кодами послуг згідно з Державним класифікатором продукції та послуг (ДКПП)).

Письмові пояснення та копії документів, зазначених у п.5 цього Порядку, платник податку подає до ДПС в електронній формі за допомогою засобів електронного зв`язку з урахуванням вимог Законів України «Про електронні документи та електронний документообіг», «Про електронні довірчі послуги» та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку.

Таким чином, можливість надання платником податків вичерпного переліку документів на підтвердження правомірності формування та подання податкових накладних прямо залежить від чіткого розкриття фіскальним органом критерію ризиковості здійснення операцій.

Однак, зі змісту квитанцій про реєстрацію податкових накладних/розрахунку коригування вбачається, що контролюючим органом зазначено лише посилання на відповідність Критеріїв ризиковості платника податку та Критеріїв ризиковості здійснення операцій, визначених в п.1, п.8, п.5 вказаних Критеріїв, та не зазначено документів, які слід надати для розгляду питання прийняття контролюючим органом рішень про реєстрацію податкових накладних/розрахунку коригування в реєстрі або відмову в такій реєстрації.

З матеріалів справи вбачається, що позивач в порядку, визначеному пп.201.16.2 п.201.16 ст. 201 ПК України та Порядку №520, надавав відповідачу пояснення та копії документів по зазначеним господарським операціям, внаслідок чого було складено спірні податкові накладні, що підтверджується повідомленням №№32, 34 від 30.07.2024 про подання пояснень та копій документів щодо податкових накладних/розрахунку коригування, реєстрацію яких зупинено.

Водночас, позивачем надано податковій та до суду: договір №01/04-з від 01.04.2022; додаток до договору від 01.04.2022; договір №09/22 від 09.09.2022; акти надання послуг №17 від 31.05.2022, №21 від 30.06.2022, №25 від 30.07.2022.

Так, форма рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних визначена Порядком №520.

Разом з тим, Комісією фактично не розглядалися подані позивачем повідомлення з додатками, не співставлялися подані документи з тим переліком, що вимагається, при цьому, як при зупиненні реєстрації податкових накладних/розрахунку коригування, так і при відмові у реєстрації, відповідні рішення відповідача не містять конкретних вимог до платника податків та інформації щодо того, яких саме документів не вистачає для реєстрації податкових накладних/розрахунку коригування.

При цьому, у даній справі не надається оцінка реальності здійснення господарських операцій, на підставі яких позивачем складено спірні податкові накладні/розрахунок кооигування, оскільки це питання має досліджуватись під час здійснення податкового контролю, що включає в себе систему заходів, що вживаються контролюючими органами та координуються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику з метою контролю правильності нарахування, повноти і своєчасності сплати податків і зборів, а також дотримання законодавства з питань регулювання обігу готівки, проведення розрахункових та касових операцій, патентування, ліцензування та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, зокрема, шляхом здійснення перевірок та звірок відповідно до вимог ПК України.

Так, сукупність наданих позивачем первинних документів, факт надання послуг, зумовлював обов`язок позивача в силу вимог п.187.1 ст.187, п.201.1 ст.201, п.201.7 ст.201, п.201.10 ст.201 ПК України сформувати та направити для реєстрації спірні податкові накладні, тобто, за правилом «першої події», що в даному випадку і було виконано позивачем шляхом їх подання для реєстрації в ЄРПН.

Крім того, колегія суддів приймає до уваги, що рішенням Голови комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН від 11.07.2023 №79951, відповідно до якого з урахуванням отриманих від платника податку інформації та копій відповідних документів від 05.07.2023 року №1 прийнято рішення про невідповідність платника податку - ТОВ «Євротанк Лпіджі» критеріям ризиковості платника податку.

Стосовно розрахунку коригування №1 від 16.09.2022 до податкової накладної №9 від 16.09.2022 слід зазначити наступне.

09.09.2022 між ТОВ «Євротанк Лпіджі» та ФОП ОСОБА_1 укладено договір поставки нафтопродуктів №09/22.

16.09.2022 на рахунок позивача було зараховано кошти у сумі 5000000грн. від ФОП ОСОБА_1 , що підтверджується платіжною інструкцією від 16.09.2022 №5450.

У зв`язку із зарахуванням коштів від покупця, ТОВ «Євротанк Лпіджі» подало на реєстрацію податкові накладні №6 від 16.09.2022 на суму 736800грн. та №9 від 16.09.2022 на суму 4914840грн.

Так, розрахунок коригування кількісних і вартісних показників №1 від 16.09.2022 було складено у зв`язку з встановленою помилкою при реєстрації зазначеної податкової накладної (податкова накладна виписана на більшу суму у розмірі 651640грн., на яку зареєстрована податкова накладна №8 від 15.09.2022).

У розрахунку №1 від 16.09.2022 товариство зазначило суму коригування податкового зобов`язання та податкового кредиту за ставкою 7% 42630грн., а сумою коригування обсягів постачання без урахування ПДВ 609009,34грн. (загальна сума 651639,9грн.).

Таким чином, податкова накладна №9 з врахуванням розрахунку коригувань №1 складає 4263200,01грн., а загальна сума реєстрації податкових накладних за 16.09.2022 року дорівнює 5000000,01грн. (4263200,01грн.+736800грн.).

Згідно з ч.2 ст.2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Відповідно до ч.2 ст.77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Разом з тим, відповідачі не надали належних та достатніх доказів відповідності дій щодо зупинення реєстрації податкових накладних/розрахунку коригування положенням п.201.16 ст.201 ПК України у порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України, та за наявності підстав, встановлених Критеріями ризиковості здійснення операцій та Критеріїв ризиковості платника податку.

З огляду на викладене, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що оскаржувані рішення про відмову у реєстрації податкових накладних/розрахунку коригування у ЄРПН, є протиправними та підлягають скасуванню.

Водночас, відповідно до ст.16 КАС України учасники справи мають право користуватися правничою допомогою.

Представництво в суді як вид правничої допомоги здійснюється виключно адвокатом (професійна правнича допомога), крім випадків, встановлених законом.

Згідно з ч.1 ст.139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Відповідно до ст.132 КАС України судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи; до витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати на професійну правничу допомогу.

Відповідно до ст.134 КАС України витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави.

За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом з іншими судовими витратами, за винятком витрат суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката.

Для цілей розподілу судових витрат:

1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою;

2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат.

Для визначення розміру витрат на правничу допомогу та з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.

Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.

Тобто, в цілому нормами процесуального законодавства передбачено такі основні критерії визначення та розподілу судових витрат, як їх дійсність, обґрунтованість, розумність і співмірність відповідно до ціни позову, з урахуванням складності та значення справи для сторін.

У разі недотримання вимог частини п`ятої цієї статті суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами (ч.6 ст.134 КАС України).

Обов`язок доведення неспівмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката, які підлягають розподілу між сторонами (ч.7 ст.134 КАС України).

Згідно з ч.9 ст.139 КАС України під час вирішення питання про розподіл судових витрат суд враховує: 1) чи пов`язані ці витрати з розглядом справи; 2) чи є розмір таких витрат обґрунтованим та пропорційним до предмета спору, з урахуванням ціни позову, значення справи для сторін, у тому числі чи міг результат її вирішення вплинути на репутацію сторони або чи викликала справа публічний інтерес; 3) поведінку сторони під час розгляду справи, що призвела до затягування розгляду справи, зокрема, подання стороною явно необґрунтованих заяв і клопотань, безпідставне твердження або заперечення стороною певних обставин, які мають значення для справи, безпідставне завищення позивачем позовних вимог тощо; 4) дії сторони щодо досудового вирішення спору та щодо врегулювання спору мирним шляхом під час розгляду справи, стадію розгляду справи, на якій такі дії вчинялись.

За змістом ч.9 ст.139 КАС при вирішенні питання про розподіл судових витрат суд враховує, зокрема, чи є розмір таких витрат обґрунтованим та пропорційним до предмета спору.

Таким чином, документально підтверджені судові витрати на професійну правничу допомогу адвоката, пов`язані з розглядом справи, підлягають компенсації стороні, яка не є суб`єктом владних повноважень та на користь якої ухвалене рішення, за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень.

При цьому, суд не зобов`язаний присуджувати стороні, на користь якої ухвалене судове рішення, всі понесені нею витрати на професійну правничу допомогу, якщо, керуючись принципами справедливості та верховенства права, встановить, що розмір гонорару, визначений стороною та його адвокатом, є завищеним щодо іншої сторони спору, враховуючи такі критерії, як складність справи, витрачений адвокатом час, значення спору для сторони тощо.

Так, представник позивача просив стягнути за рахунок бюджетних асигнувань відповідачів на користь ТОВ «Євротанк Лпіджі» витрати на правничу допомогу, пов`язані з розглядом справи у суді першої інстанції, у сумі 10000грн.

На підтвердження понесених витрат на правову допомогу адвокатом до матеріалів справи надано: договір про надання правової допомоги №АДВ/45 від 29.01.2025, відповідно до якого клієнт зобов`язаний виплатити адвокату гонорар у розмірі 10000грн. /т.4 а.с.119-121/

Вирішуючи питання про розподіл судових витрат, суд має враховувати, що розмір відшкодування судових витрат, не пов`язаних зі сплатою судового збору, повинен бути співрозмірним з ціною позову, тобто не має бути явно завищеним порівняно з ціною позову. Також судом мають бути враховані критерії об`єктивного визначення розміру суми послуг адвоката. У зв`язку з цим суд з урахуванням конкретних обставин, зокрема ціни позову, може обмежити такий розмір з огляду на розумну необхідність судових витрат для конкретної справи.

На підставі наведеного у сукупності, враховуючи співмірність суми витрат зі складністю справи, з огляду на зміст та обсяг робіт проведених адвокатом (консультація, формування правової позиції, підготовка позову з додатками, підготовка інших процесуальних документів), пов`язаність цих витрат з розглядом справи, обґрунтованість та пропорційність витрат до предмета спору, значення справи для сторін, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції дійшов вірного висновку, що на користь позивача підлягають стягненню понесені ним витрати на професійну правничу допомогу у розмірі 5000грн.

Доводи апеляційної скарги зазначених вище висновків суду першої інстанції не спростовують і не дають підстав для висновку, що судом першої інстанції при вирішенні справи неправильно застосовано норми матеріального права, які регулюють спірні правовідносини, чи порушено норми процесуального права.

За правилами ст.316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст.ст.139, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Головного управління ДПС в Одеській області залишити без задоволення, а рішення Одеського окружного адміністративного суду від 28 травня 2025 року залишити без змін.

Судові витрати за подання апеляційної скарги покласти на Головне управління ДПС в Одеській області.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня отримання судового рішення.

Суддя-доповідач А.В. Крусян
Судді О.А. Шевчук О.В. Яковлєв