Справа № 456/391/26
Суддя: Валовін Ю. В.
Дата ухвалення: 2026-01-26 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 456/391/26
Провадження № 2-а/456/24/2026
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

26 січня 2026 року місто Стрий

Суддя Стрийського міськрайонного суду Львівської області Валовін Ю. В. , вивчивши адміністративний позов ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення,

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з адміністративним позовом, в якому просить скасувати постанову № 2431/25 від 21.07.2025 про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення за ч. 3 ст. 210-1 КУпАП.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 5 КАС України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень.

При цьому, позовна заява за змістом і формою повинна відповідати вимогам ст. ст. 160-161 КАС України.

Відповідно до ч. 1 ст. 169 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 160 і 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

З урахуванням вищевикладеної норми, вважаю, що дану позовну заяву необхідно залишити без руху з наступних підстав.

Згідно п. 5 ч. 1 ст. 171 КАС України, після одержання позовної заяви суддя з`ясовує, зокрема, чи подано позов у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).

Частиною 6 ст. 161 КАС України встановлено, що у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Відповідно до ч. 1 ст. 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Відповідно до ч. 2 ст. 122 КАС України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

В той же час, ч. 3 ст. 122 КАС України передбачено, що для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до ч. 2 ст. 286 КАС України передбачено, що позовну заяву щодо оскарження рішень суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності може бути подано протягом десяти днів з дня ухвалення відповідного рішення (постанови), а щодо рішень (постанов) по справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, у тому числі зафіксовані в автоматичному режимі, - протягом десяти днів з дня вручення такого рішення (постанови).

Як вбачається з матеріалів справи, постанову, яку оскаржує позивач, винесено 21.07.2025, відтак, звернувшись до суду з вищезазначеною позовною заявою позивачем пропущено десятиденний строк, встановлений статтею 286 КАС України для оскарження постанов по справі про адміністративне правопорушення.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Одночасно із поданням позовної заяви представник позивача Вишневський М.С. долучив заяву позивача ОСОБА_1 про поновлення строку на звернення до суду, відповідно до якої вбачається, що про наявність постанови позивачу стало відомо лише 25.11.2025, а її копія була отримана у виконавчій службі після звернення у вказаний день. Вважає, що вказані обставини є достатніми для поновлення строку для звернення до адміністративного суду з вказаною позовною заявою.

Однак, судом встановлено, що представник позивача не долучає жодних доказів на підтвердження вказаних у заяві позивача обставин, відтак, незрозуміло, коли саме позивач отримав оскаржувану постанову та навіть, якщо припустити, що позивач отримав її 25.11.2025 у виконавчій службі, строк на її оскарження минув 05.12.2025, однак позивач звернувся до суду лише 27.12.2025, без зазначення обґрунтування пропущення вказаного строку. Відтак, суд позбавлений можливості дослідити поважність пропуску строку оскарження постанови.

Вирішення судом питання про наявність або відсутність підстав для поновлення строку на оскарження в кожній конкретній справі залежить від вказаних у заяві причин, підтверджених відповідними засобами доказування.

Відтак, позивачу слід подати відповідні докази для з`ясування судом питання про поновлення строку звернення до адміністративного суду, з підстав визнання поважними причин його пропуску.

Пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право на звернення до суду з позовом щодо його прав та обов`язків цивільного характеру. Таким чином, він втілює в собі «право на суд», яке, згідно з практикою ЄСПЛ, включає в себе не тільки право ініціювати провадження, але й право розраховувати на «розгляд» спору судом (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Кутіч проти Хорватії» (Kutic v. Croatia).

Згідно з рішенням Європейського суду з прав людини у справі «Ашинґдейн проти Сполученого Королівства» (Ashingdane v. the United Kingdom) від 28 травня 1985 року право на суд не є абсолютним і може підлягати легітимним обмеженням. У випадку, коли доступ особи до суду обмежується законом, то фактично таке обмеження не суперечить пунктові 1 статті 6 Конвенції, якщо воно не завдає шкоди самій суті права і переслідує легітимну мету за умови забезпечення розумної пропорційності між використовуваними засобами та метою, яка має бути досягнута.

Таким чином, залишення позову без руху з підстав, передбачених законом (пропущення строку на подання позову), не є порушенням права на справедливий судовий захист, визначений статтею 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод.

Вважаю, що за таких обставин позовну заяву слід залишити без руху і надати позивачу строк для усунення недоліків.

Керуючись ст. 160, 161, 169, 248 КАС України,

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_1 про скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення залишити без руху і надати позивачу строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

У разі невиконання вимог даної ухвали позовна заява вважатиметься неподаною та буде повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Юлія ВАЛОВІН