Справа № 400/12125/24
Суддя: Дерев'янко Л.Л.
Дата ухвалення: 2026-02-03 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

МИКОЛАЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

03 лютого 2026 р. № 400/12125/24
м. Миколаїв

Миколаївський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Дерев`янко Л.Л., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження в письмовому провадженні адміністративну справу

за позовомОСОБА_1 , АДРЕСА_1 ,

до відповідачаУправління патрульної поліції в Миколаївській області Департаменту патрульної поліції, вул. Новозаводська, 1Б/1,м. Миколаїв,54056,

провизнання протиправним та скасування п.1 наказу від 10.10.2024 року № 511 в частині,

ВСТАНОВИВ:

До Миколаївського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 (далі позивач) до Управління патрульної поліції в Миколаївській області Департаменту патрульної поліції (далі відповідач) з вимогами:

визнати протиправним та скасувати п.1 наказу Департаменту патрульної поліції Управління патрульної поліції в Миколаївській області Національної поліції України від 10.10.2024 року № 511 «Про застосування до працівників управління патрульної поліції в Миколаївській області Департаменту патрульної поліції дисциплінарних стягнень» в частині накладення на ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у виді догани.

В обґрунтування позову позивач зазначив, що спірним наказом до нього застосовано дисциплінарне стягнення у виді догани. Позивач стверджує, що службове розслідування, за результатами якого прийнято спірний наказ, проведено з порушенням вимог ст.14 Дисциплінарного статуту ОВС України, оскільки його не було повідомлено про початок службового розслідування та не надано змоги надати свої пояснення. На думку позивача, відповідач неповно дослідив обставини вчинення позивачем дисциплінарного проступку, тому є підстави для висновку про необґрунтованість прийнятого відповідачем рішення за результатами, викладеними у висновку службового розслідування.

Ухвалою від 27.12.2024 суддя Миколаївського окружного адміністративного суду Устинов І.А. відкрив провадження у справі, постановив здійснювати розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін, встановив строки для подання сторонами заяв по суті.

Відповідач проти позову заперечив, у відзиві, який надійшов до суду 22.01.2025, зазначив, що у посадових осіб управління патрульної поліції в Миколаївській області Департаменту патрульної поліції були всі законні підстави для призначення службового розслідування. В ході службового розслідування встановлено відсутність відеозаписів спілкування з громадянами та безпосереднього виконання службових обов`язків по охороні громадського порядку та забезпеченню безпеки дорожнього руху в зоні оперативного реагування під час несення служби позивачем 05.09.2024. Також, під час несення служби 17.09.2024 поліцейські ОСОБА_1 та ОСОБА_2 не забезпечили якісного реагування за фактом учинення правопорушення, повідомлення про яке надійшло о 04:21, а саме: не виїхали на місце події; не ужили заходів для реагування на повідомлення про правопорушення. Крім того, в ході відпрацювання повідомлень про хуліганство 17.09.2024 о 04:22 та конфлікт 17.09.2024 о 05:05 поліцейські не проводили відеозйомку за допомогою портативних відео реєстраторів. Також, при відпрацюванні повідомлень про адмінправопорушення 18.09.2024 о 03:45 та хуліганство 18.09.2024 о 07:15 поліцейські не проводили відеозйомку за допомогою портативних відео реєстраторів. Відповідач звертає увагу суду, що єдине порушення, про яке зазначає позивач, це те, що йому не повідомили про початок службового розслідування та не відібрано пояснення в ході проведення службового розслідування. Відповідач зазначає, що ні Дисциплінарним статутом, ні Законом України «Про Національну поліцію», ні іншими нормативно- правовими актами не передбачено обов`язок дисциплінарної комісії попередити про початок службового розслідування. Відтак, відповідач просить у задоволенні позову відмовити.

Відповідно до наказу голови суду від 08.07.2025 р. № 85-к суддю ОСОБА_3 відраховано зі штату Миколаївського окружного адміністративного суду, у зв`язку із звільненням його рішенням Вищої ради правосуддя від 08.07.2025 року № 1419/15-25 у відставку.

Ухвалою від 18.08.2025 справа прийнята до провадження судді Миколаївського окружного адміністративного суду ОСОБА_4 .

На підставі матеріалів справи суд установив такі обставини та відповідні їм правовідносини.

02.10.2024 Наказом начальника Управління патрульної поліції в Миколаївській області Департаменту патрульної поліції № 504 призначено службове розслідування та утворено дисциплінарну комісію з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх причин та обставин можливого вчинення поліцейським взводу № 1 роти № 2 батальйону № 4 УПП в Миколаївській області ДПП старшим сержантом поліції ОСОБА_1 порушення службових обов`язків, що стало відомо з рапортів т.в.о. заступник командира взводу № 1 роти № 2 батальйону № 4 УПП в Миколаївській області ДПП лейтенанта поліції ОСОБА_5 , старшого інспектора ВМАЗ УПП в Миколаївській області ДПП капітана поліції Адвент Олени Мирославівни, інспектора ВМАЗ УПП в Миколаївській області ДПП старшого лейтенанта поліції Фроленко Артема Володимировича.

10.10.2024 дисциплінарною комісією складено висновок службового розслідування, яким підтверджено, що в ході службового розслідування було опитано сержанта поліції ОСОБА_1 , сержанта поліції ОСОБА_2 , старшого лейтенанта поліції ОСОБА_6 , досліджено відомості інформаційно-комунікаційної системи «Інформаційний портал Національної поліції України», відеозаписи із портативних відео реєстраторів.

Дисциплінарна комісія дійшла висновку, що відомості, які стали підставою для призначення службового розслідування, слід вважати такими, що частково знайшли своє підтвердження в частині нездійснення позивачем відеозйомки за допомогою портативних відео реєстраторів під час відпрацьовування повідомлень 16.09.20024 року, 17.09.20024 року та 18.09.2024 року (ЄО № 14921, № 14976, № 14980).

Висновки службового розслідування затверджено начальником управління патрульної поліції в Миколаївській області Департаменту патрульної поліції підполковником поліції Оленою Човпан 10.10.2024..

На підстав висновків службового розслідування підполковником поліції начальником УПП в Миколаївській області ДПП підполковника поліції Оленою Човпан , 10.10.20024 року винесено Наказ № 511 «Про застосування до працівників УПП в Миколаївській області ДПП дисциплінарних стягнень», за пунктом 1 якого: «За вчинення дисциплінарного проступку, який виразився в порушенні вимог пунктів 1,2 частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України», пунктів 1, 2 частини першої статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», вимог пункту 5 розділу II Інструкції із застосування органами і підрозділами поліції технічних приладів і технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, затвердженої наказом Міністерства внутрішніх справ України від 18 грудня 2018 року № 1026, підпунктів 1, 10 пункту 3.1 розділу III Посадової інструкції поліцейського УПП в Миколаївській області ДПП затвердженої наказом ДПП 18 березня 2018 року № 4321, Присяги працівника поліції, на підставі пункту 2 частини третьої статті 13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15 березня 2018 року № 2337-УІІІ, до поліцейського взводу № 1 роти № 2 батальйону № 4 УПП в Миколаївській області ДПП старшого сержанта поліції ОСОБА_1 (0005081) застосувати дисциплінарне стягнення у виді догани.

Наказом № 511 від 10.10.2024 на начальника відділу кадрового забезпечення УППП в Миколаївській області ДПП підполковника поліції ОСОБА_7 покладено обов`язок відповідно до ст. 22 Дисциплінарного статуту оголосити зміст Наказу старшому сержанту поліції ОСОБА_1 та сержанту поліції ОСОБА_2 та забезпечити особисте ознайомлення вказаних поліцейських з ним .

ОСОБА_1 ознайомлено з наказом № 511 особисто під підпис 11.10.2024 року, про що свідчить напис на наказі наступного змісту: «з рішенням дисциплінарної комісії не згоден, тому буду оскаржувати в встановленому законом порядку»

З матеріалів справи вбачається, що 18.10.20024 року ОСОБА_8 поданий рапорт з проханням ознайомитися з матеріалами службового розслідування та з Наказом № 504 від 02.10.2024 року.

За результатами розгляду даного рапорту, 19.11.02024 року Позивачеві надано скан копії службового розслідування.

Не погодившись з наказом відповідача № 511 від 10.10.2024 в частині накладення на позивача дисциплінарного стягнення у вигляді догани , останній оскаржив його до суду.

При вирішенні спору суд керується такими нормативно-правовими актами.

Спірні правовідносини врегульовані Законом України від 02 липня 2015 року №580-VIII «Про Національну поліцію» (далі - Закон №580-VIII), Дисциплінарним статутом органів Національної поліції України, затвердженим Законом України від 15 березня 2018 року №2337-VІІІ (далі Дисциплінарний статут), Правилами етичної поведінки поліцейських, затвердженими наказом Міністерства внутрішніх справ України від 09 листопада 2016 року №1179 (зареєстровано в Міністерстві юстиції України 06 грудня 2016 року за №1576/29706; далі - Правила №1179).

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначаються Законом №580-VIII.

Згідно з пунктами 1, 2 частини першої статті 18 Закону №580-VIII поліцейський зобов`язаний неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва.

Як установлено частиною першою статті 19 Закону №580-VIII, у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть, зокрема, дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.

Частиною другою статті 19 Закону №580-VIII передбачено, що підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Статтею 1 Дисциплінарного статуту визначено, що службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Відповідно до пункту 2 частини третьої статті 1, пункту 7 частини першої статті 3 Дисциплінарного статуту, про невиконання вимог яких з боку позивача зазначено у спірному наказі, службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України «Про Національну поліцію», зобов`язує поліцейського знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки. Керівник несе відповідальність за дотримання підлеглими службової дисципліни. З метою забезпечення дотримання службової дисципліни керівник зобов`язаний контролювати дотримання підлеглими службової дисципліни, аналізувати її стан та об`єктивно доповідати про це безпосередньому керівникові, проводити профілактичну роботу із зміцнення службової дисципліни та запобігання вчиненню підлеглими правопорушень.

Пунктом 1 розділу І Правил №1179 визначено, що ці Правила є узагальненим зібранням професійно-етичних вимог щодо правил поведінки поліцейських та спрямовані на забезпечення служіння поліції суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку на засадах етики та загальнолюдських цінностей. Ці Правила поширюються на всіх поліцейських, які проходять службу в Національній поліції України (далі - поліція). Дотримання вимог цих Правил є обов`язком для кожного поліцейського незалежно від займаної посади, спеціального звання та місцеперебування.

Керівник органу (підрозділу) поліції повинен бути прикладом дотримання Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів, прийнятих відповідно до Конституції та законів України, професійно-етичних вимог, основних принципів професійної діяльності та правил поведінки поліцейських, визначених цими Правилами, а також вимагати їх дотримання від підлеглих (абзац другий пункту 3 розділу V Правил №1179).

Згідно зі статтею 11 Дисциплінарного статуту за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

За змістом статті 12 Дисциплінарного статуту дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Відповідно до статті 13 Дисциплінарного статуту дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

Враховуючи наведені приписи, підставою для дисциплінарної відповідальності є дисциплінарний проступок, сутність якого полягає у порушенні поліцейським службової дисципліни та означає недотримання Конституції і законів України, інших нормативно-правових актів, наказів Національної поліції України, Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників, а так само у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Приписами статті 14 Дисциплінарного статуту передбачено, що з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків проводиться службове розслідування. Службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення. Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку. Службове розслідування проводиться на засадах неупередженості та рівності всіх поліцейських перед законом незалежно від займаної посади, спеціального звання, наявних у них державних нагород та заслуг перед державою. Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України.

Наказом Міністерством внутрішніх справ України від 07 листопада 2018 року №893 затверджено Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України (зареєстровано в Міністерстві юстиції України 28 листопада 2018 року за №1355/32807, далі - Порядок №893), який конкретизує процедуру проведення службового розслідування стосовно поліцейського, визначає права учасників службового розслідування, порядок оформлення його результатів, прийняття та реалізації рішень за результатами службового розслідування.

Згідно з пунктом 1 розділу V Порядку №893 проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.

Відповідно до пункту 4 розділу V Порядку №893 службове розслідування має встановити: наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування; наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій; ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок; обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього; відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; вид і розмір заподіяної шкоди; причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.

За приписами пункту 7 розділу V Порядку №893 розгляд справи дисциплінарною комісією проводиться зазвичай у формі письмового провадження. Збирання та перевірка матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського у разі розгляду справи у формі письмового провадження здійснюються зазвичай шляхом: одержання пояснень щодо обставин справи від поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та від інших осіб; одержання в органах, закладах, установах поліції та їх підрозділах чи за запитом в інших органах державної влади та органах місцевого самоврядування необхідних документів або їх копій та долучення до матеріалів справи; отримання консультацій спеціалістів з питань, що стосуються службового розслідування. У разі розгляду справи у формі письмового провадження рішення дисциплінарною комісією приймається без повідомлення та (або) виклику інших учасників службового розслідування на підставі наявних у справі матеріалів.

Пунктами 14, 17 розділу V Порядку №893 передбачено, зокрема, що під час розгляду справи у формі письмового провадження поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, надає пояснення в письмовій формі. Факт відмови поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та інших осіб від надання пояснень фіксується шляхом складення акта про відмову надати пояснення. В акті обов`язково зазначаються відомості про дату, час і місце його складення, посади, звання, прізвища, імена, по батькові осіб, які його склали, прізвище, ім`я, по батькові особи, якій було запропоновано надати пояснення та яка відмовилася це зробити, а також (у разі повідомлення) - причини такої відмови. Акт про відмову надати пояснення підписують член дисциплінарної комісії, присутній під час відмови, та інші особи, присутні під час відмови. Акт про відмову надати пояснення реєструється в службі діловодства (канцелярії) органу (підрозділу, закладу, установи) поліції, ЗВО, в якому утворена дисциплінарна комісія, та долучається до матеріалів службового розслідування.

Правила оформлення матеріалів службового розслідування викладені у розділі VI Порядку №893.

Згідно з пунктами 1, 2 розділу VI Порядку №893 зібрані під час проведення службового розслідування матеріали та підготовлені дисциплінарною комісією документи формуються нею у справу. Підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія.

У пункті 4 розділу VI Порядку №893 зазначено, що в описовій частині висновку службового розслідування викладаються відомості, встановлені під час проведення службового розслідування: обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, час, місце, спосіб, мотив учинення дисциплінарного проступку, його наслідки (їх тяжкість), що настали у зв`язку з цим; посада, звання, прізвище, ім`я, по батькові, персональні дані (дата і місце народження, освіта, період служби в поліції і на займаній посаді - із дотриманням вимог Закону України «Про захист персональних даних»), відомості, що характеризують поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; пояснення поліцейського щодо обставин справи, а в разі відмови від надання такого пояснення - інформація про засвідчення цього факту відповідним актом про відмову надати пояснення чи поштове повідомлення про вручення або про відмову від отримання виклику для надання пояснень чи повернення поштового відправлення з позначкою про невручення; пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи; пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи; документи та матеріали, що підтверджують та (або) спростовують факт учинення дисциплінарного проступку; обставини, що обтяжують або пом`якшують відповідальність поліцейського, визначені статтею 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України; причини та умови, що призвели до вчинення виявленого дисциплінарного проступку, обставини, що знімають із поліцейського звинувачення.

Аналіз наведених вище правових норм дає підстави для висновку, що дисциплінарна відповідальність поліцейського виникає у разі вчинення ним дисциплінарного проступку, тобто у разі недотримання чи неналежного дотримання службової дисципліни. Саме в ході службового розслідування з`ясовуються обставини, з приводу яких воно було призначене, встановлюється наявність чи відсутність вини порушника у вчиненні дисциплінарного проступку, обставини, що пом`якшують чи обтяжують ступінь його відповідальності, а також ставлення до скоєного, та в разі підтвердження факту вчинення дисциплінарного проступку виконавцем службового розслідування вноситься пропозиція про застосування до винної особи конкретного дисциплінарного стягнення.

Із цією метою висновок службового розслідування повинен містити повне та об`єктивне дослідження обставин скоєння дисциплінарного проступку, тобто повинні бути встановлені обставини, за яких особа скоїла дисциплінарний проступок або які стали підставою для призначення службового розслідування, а також те, чи мали вони місце взагалі; час, місце, спосіб, мотив та мету вчинення дисциплінарного проступку, його наслідки (їх тяжкість), що настали у зв`язку з цим; причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку. Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку встановлена у визначеному порядку.

Повертаючись до обставин справи суд зазначає наступне.

Суд установив, що прийняттю оскаржуваного наказу передувало проведення службового розслідування, за висновками якого позивач вчинив дисциплінарний проступок.

Дисциплінарна комісія дійшла до висновку, що позивачем вчинені дії, які полягають у порушенні вимог п.п.1,2 ч.3 ст.1 «Дисциплінарного статуту НПУ» (затв. Законом України від 15.03.2018р. №2337-VIII), п.п.1,2 ч.1 ст.18 Закону України «Про Національну поліцію», п.5 розділу II «Інструкції із застосування органами і підрозділами поліції технічних приладів і технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, засобів фото- і кінозйомки, відеозапису» (затв. наказом МВС України від 18.12.2018р. №1026), пп.1, 10 п.3.1 розділу III «Посадової інструкції поліцейського УПП в Миколаївській області ДПП» (затв. наказом ДПП 18.03.2018р. №4321), «Присяги працівника поліції».

В обґрунтування позову ОСОБА_1 посилається на те, що ним не було допущено процесуальних порушень щодо з`ясування обставин адміністративних правопорушень та встановлення осіб, які його вчинили, з огляду на відсутність самого факт правопорушення та передчасне повідомлення про вчинення адміністративних правопорушень

В зв`язку з цим суд зауважує, що у висновках службового розслідування і не йдеться про такі процесуальні порушення, як підставу для притягнення до дисциплінарної відповідальності.

Такою підставою відповідно до матеріалів службового розслідування є не проведення безперервної відеофіксації.

При цьому, з аналізу позову вбачається, що позивач не заперечує наявності цього факту.

Також, позивач, посилаючись як на правову підставу на ст. 14 Дисциплінарного статуту, наполягає, що його протиправно не було повідомлено про початок службового розслідування та не надано змоги надати свої пояснення.

Разом з тим, стаття 14 Дисциплінарного статуту не передбачає обов`язок особи, яка призначає проведення службового розслідування, повідомляти поліцейського, відносно якого проводиться службове розслідування, про його початок.

У свою чергу, поліцейський, відносно якого проводиться службове розслідування має право на захист шляхом участі у службовому розслідуванні, у тому числі, надавати пояснення, подавати відповідні документи, матеріали, що стосуються обставин, які досліджуються; подавати клопотання про отримання і залучення до матеріалів розслідування нових документів, отримання додаткових пояснень від осіб, які мають стосунок до справи.

Водночас, поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, наділено також правом відмовитися від надання пояснень.

При цьому, ч.10 ст.15 Дисциплінарного статуту та п.7 розділу V Порядку №893 свідчать, що розгляд справи дисциплінарною комісією проводиться зазвичай у формі письмового провадження та лише на підставі окремого рішення керівника, який призначив службове розслідування, розгляд справи може здійснюватися дисциплінарною комісією у відкритому засіданні.

Лише у випадку розгляду справи у відкритому засіданні поліцейський, який притягається до відповідальності, повідомляється про час, дату та місце розгляду справи дисциплінарною комісією.

У разі ж розгляду справи у формі письмового провадження рішення дисциплінарною комісією приймається без повідомлення та (або) виклику інших учасників службового розслідування на підставі наявних у справі матеріалів.

Отже, у тих випадках, коли рішенням керівника, який призначив службове розслідування, не призначено розгляд дисциплінарною комісією справи у відкритому засіданні, поліцейський може реалізувати право на захист шляхом надання відповідних пояснень з доданими до них документами та матеріали. У поясненнях також може бути заявлено клопотання про отримання і залучення до матеріалів розслідування документів, отримання додаткових пояснень від осіб, які мають стосунок до справи.

Оцінюючи посилання позивача на порушення його прав в частині надання пояснень, суд зазначає, що матеріали службового розслідування, які лягли в основу спірного наказу про застосування до позивача дисциплінарного стягнення у вигляді догани, підтверджують, що позивачу була надана можливість висловити свою позицію і надати відповідні пояснення під час проведення службового розслідування.

Так, 07.10.2024 ним надано пояснення капітану поліції ОСОБА_9 щодо подій 17.09.2024, 05.09.2024, а також рапортів 18180/41/16, № 18183/41/16-2024, № 18272/41/16-2024 (всього сім окремо викладених пояснень).

Всі пояснення викладені позивачем власноруч, містять дату, прізвище і ім`я позивача, особистий підпис.

Зазначене спростовує твердження позивача про відсутності можливості надати пояснення.

Більш того, чинним законодавством України передбачено право, а не обов`язок поліцейського, щодо якого проводиться службове розслідування, та дисциплінарної комісії надавати і, відповідно, одержувати пояснення стосовно обставин, які досліджуються. Ненадання поліцейським пояснень не є будь-якою суттєвою перешкодою для подальшого розгляду матеріалів, що підтверджують та/або ж спростовують факт вчинення ним дисциплінарного проступку та проведення службового розслідування. Поряд із цим, приписами Дисциплінарного статуту встановлений обов`язок дисциплінарної комісії скласти акт, у разі відмови поліцейського від надання пояснень.

Аналогічний правовий висновок було викладено у постанові Верховного Суду від 08.02.2024р. у справі №640/8784/21.

Посилання на інші підстави для скасування спірного наказу позов не містить.

У свою чергу, приписами частин першої, третьої статті 13 Дисциплінарного статуту передбачено, що дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

З огляду на характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, доведеність його вчинення, а також встановлену Дисциплінарним статутом Національної поліції України дискрецію керівника у виборі виду дисциплінарного стягнення, суд приходить до висновку, що такий вид стягнення, догана є пропорційним покаранням за вчинений дисциплінарний проступок.

Відповідач дотримався порядку проведення службового розслідування та застосування дисциплінарного стягнення в період дії воєнного стану, передбаченого розділами III,Дисциплінарного статуту Національної поліції України та Порядком проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженим наказом Міністерства внутрішніх справ України №893 від 07.11.2018 року, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 28.11.2018 року за №1355/32807.

Таким чином, приймаючи оскаржуваний наказ щодо позивача відповідач діяв на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України, у зв`язку з чим відсутні підстави для скасування спірного наказу, як наслідок, відсутні підстави для задоволення позовних вимог.

Відповідно до ч. 139 КАС України судові витрати не підлягають розподілу.

Керуючись ст. 2, 19, 139, 241, 244, 242 - 246 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ВИРІШИВ:

В задоволенні позову ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 РНОКПП НОМЕР_1 ) до Управління патрульної поліції в Миколаївській області Департаменту патрульної поліції (вул. Новозаводська, 1Б/1,м. Миколаїв,54056 ) відмовити.

Рішення суду першої інстанції набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи в порядку, визначеному ст. 255 КАС України. Апеляційна скарга може бути подана до П`ятого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Суддя Л.Л. Дерев`янко