Справа № 380/25165/25
Суддя: Гулкевич Ірена Зіновіївна
Дата ухвалення: 2026-02-03 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

з питань розгляду справи в порядку загального позовного провадження та з викликом сторін

03 лютого 2026 року

Львівський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Гулкевич І.З., розглянувши в порядку письмового провадження клопотання представника позивача про розгляд справи з викликом сторін та клопотання представника відповідача про розгляд справи за правилами загального позовного провадження в адміністративній справі за позовом приватного виконавця виконавчого округу Львівської області Білецького Ігоря Мироновича до Міністерства юстиції України, Департаменту державної виконавчої служби Міністерства юстиції України, третя особа, яка не зявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача Товариство з обмеженою відповідальністю Перший Інвестиційний Клуб, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет сору на стороні відповідача ОСОБА_1 про визнання протиправними та скасування подання, наказу, -

встановив:

ОСОБА_2 звернувся із позовною заявою, у якій просить:

-визнати протиправним та скасувати подання Департаменту державної виконавчої служби Міністерства юстиції України від 17.11.2025 №165343/20.4.1/33-25 про зупинення діяльності приватного виконавця виконавчого округу Львівської області Білецького Ігоря Мироновича

-визнати протиправним та скасувати наказ Міністерства юстиції України Про зупинення діяльності приватного виконавця Білецького І.М. №2496/7 від 02.12.2025, яким зупинено діяльність приватного виконавця виконавчого округу Львівської області Білецького І.М., посвідчення №0324, видане 29.03.2019, строком на один місяць.

Ухвалою суду від 12.01.2026 відкрито спрощене позовне провадження у справі без виклику сторін.

28 січня 2026 року представником позивача подано клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін. Зазначає, що спір у даній справі стосується рішень та дій суб`єктів владних повноважень у сфері професійної діяльності приватного виконавця, що безпосередньо впливає на його права, обов`язки та ділову репутацію. З огляду на характер правовідносин та значення спору на позивача: письмових пояснень недостатньо для повного й всебічного з`ясування обставин; проведення судового засідання забезпечить реалізацію принципів змагальності та права позивача бути ефективно почутим.

28 січня 2026 року представником відповідача 1 подано на адресу суду клопотання про розгляд справи за правилами загального позовного провадження. Зазначене клопотання обґрунтоване тим, що предмет доказування потребує повного та всебічного встановлення обставин, з`ясування заперечень проти позовних вимог, визначення порядку розгляду справи та вчинення інших дій з метою правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті.

Суд, розглянувши означені клопотання, проаналізувавши норми Кодексу адміністративного судочинства України, прийшов до таких висновків.

Відповідно до ч. ч. 1, 3 ст. 12 КАС України, адміністративне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку позовного провадження (загального або спрощеного). Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.

Відповідно до статті 12 КАС України, адміністративне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку позовного провадження (загального або спрощеного).

Спрощене позовне провадження призначене для розгляду справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.

Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.

Виключно за правилами загального позовного провадження розглядаються справи у спорах: 1) щодо оскарження нормативно-правових актів, за винятком випадків, визначених цим Кодексом; 2) щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень, якщо позивачем також заявлено вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної такими рішеннями, діями чи бездіяльністю, у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 3) про примусове відчуження земельної ділянки, інших об`єктів нерухомого майна, що на ній розміщені, з мотивів суспільної необхідності; 4) щодо оскарження рішення суб`єкта владних повноважень, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 5) щодо оскарження рішень Національної комісії з реабілітації у правовідносинах, що виникли на підставі Закону України Про реабілітацію жертв репресій комуністичного тоталітарного режиму 1917-1991 років; 6) щодо оскарження індивідуальних актів Національного банку України, Фонду гарантування вкладів фізичних осіб, Міністерства фінансів України, Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку, рішень Кабінету Міністрів України, визначених частиною першою статті 266-1 цього Кодексу.

Частиною 5 цієї статті також передбачено, що умови, за яких суд має право розглядати справи у загальному або спрощеному позовному провадженні, визначаються цим Кодексом.

Відповідно до положень п. 20 ч. 1 ст. 4 КАС України адміністративна справа незначної складності (малозначна справа) - адміністративна справа, у якій характер спірних правовідносин, предмет доказування та склад учасників тощо не вимагають проведення підготовчого провадження та (або) судового засідання для повного та всебічного встановлення її обставин.

Частиною 3 статті 257 КАС України встановлено, що при вирішенні питання про розгляд справи за правилами спрощеного або загального позовного провадження суд враховує:

1) значення справи для сторін;

2) обраний позивачем спосіб захисту;

3) категорію та складність справи;

4) обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначати експертизу, викликати свідків тощо;

5) кількість сторін та інших учасників справи;

6) чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес;

7)думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Згідно з приписами ч.5 ст.262 КАС України, суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Відповідно до п.2 ч.6 ст.262 КАС України, суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засідання з повідомленням сторін, якщо характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі незначної складності не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

Разом з цим, суд зазначає, що таке клопотання повинно бути обґрунтованим та містити достатні мотиви неможливості розгляду цієї справи в спрощеному позовному провадженні без виклику сторін.

Обґрунтовуючи подані клопотання, представник позивача та представник відповідача-1 зазначили, що повно та всебічно встановити обставини справи можливо тільки з розумінням позиції та пояснень сторін.

Суд, дослідивши подані клопотання, зазначає, що представником позивача та представником відповідача-1 не наведено обґрунтованих доводів неможливості вирішення цієї справи за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін.

З огляду на предмет спору суд не вважає, що він є новим та пріоритетним, справа не становить значний суспільний інтерес та сторони не позбавлені можливості викласти свої доводи та заперечення стосовно спірних правовідносин шляхом подання заяв з процесуальних питань, або заяв по суті позовних вимог. Розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін не позбавляє можливості участі у справі, жодним чином не створює будь-яких процесуальних чи практичних перешкод особі в доступі до правосуддя.

Враховуючи наведене вище, суд вважає, що складність даної справи, характер спірних правовідносин та предмет доказування не свідчить про необхідність розглядати дану справу з викликом сторін, характер даного спору не входить до категорії справ, які необхідно розглядати за правилами загального позовного провадження або спрощеного позовного провадження з викликом (повідомленням) сторін, а тому суд вважає, що в задоволенні клопотання представника позивача та представника відповідача-1 слід відмовити.

Керуючись ст. ст. 160, 161, 173, 257, 262 КАС України суд, -

постановив:

У задоволенні клопотання представника позивача про розгляд справи у судовому засіданні з викликом сторін та клопотанні представника відповідача-1 про розгляд справи за правилами загального позовного провадження - відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та окремо оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Гулкевич І.З.