Справа № 340/3305/23
Суддя: Сафронова С.В.
Дата ухвалення: 2025-12-19 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

19 грудня 2025 року м. Дніпросправа № 340/3305/23

Третій апеляційний адміністративний суд

у складі колегії суддів: головуючого - судді Сафронової С.В. (доповідач),

суддів: Коршуна А.О., Чепурнова Д.В.,

розглянувши у письмовому провадженні в м. Дніпро апеляційну скаргу Південного офісу Держаудитслужби на рішення Кіровоградського окружного адміністративного суду від 28.09.2023 в адміністративній справі №340/3305/23 за позовом Управління освіти Кропивницької міської ради до Південного офісу Держаудитслужби про визнання протиправним та скасування висновку,-

ВСТАНОВИВ:

До Кіровоградського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява Управління освіти Кропивницької міської ради до Південного офісу Держаудитслужби, в якій позивач просить: визнати протиправним та скасувати висновок Управління Південного офісу Держаудитслужби про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2023-01-12 002330-а, яка проведена Управлінням освіти Кропивницької міської ради.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що 03.05.2023 відповідачем було розпочато моніторинг процедури закупівлі Код CPV, код ДК 021-2015-15320000-7- Фруктові та овочеві соки (Сік фруктовий (тетрапак), сік фруктово-ягідний (тетрапак), сік томатний (тетрапак), сік фруктовий (тетрапак) 0,2 л.) за результатами якого винесено оскаржуваний висновок, яким встановлено порушення абзацу 6 підпункту 2 пункту 41 Особливостей в редакції постанови Кабінету Міністрів України від 30.12.2022 №1495 «Про внесення змін до особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України «Про публічні закупівлі», на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування», яка набрала чинності 03.01.2023.

Рішенням Кіровоградського окружного адміністративного суду від 28.09.2023 в адміністративній справі №340/3305/23 адміністративний позов задоволено. Визнано протиправним та скасовано висновок Управління Південного офісу Держаудитслужби про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2023-01-12-002330-а, яка проведена Управлінням освіти Кропивницької міської ради.

Не погодившись з рішенням суду, Південний офіс Держаудитслужби подав апеляційну скаргу, згідно якої просить скасувати рішення Кіровоградського окружного адміністративного суду від 28.09.2023 в адміністративній справі №340/3305/23, як таке що винесено з порушенням норм матеріального та процесуального права.

Апеляційний розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження, у відповідності до вимог ст. 311 КАС України.

Перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду в межах доводів апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів не вбачає підстав для задоволення апеляційної скарги, та зазначає:

Як встановлено судом першої інстанції та підтверджено матеріалами справи, на виконання вимог тендерної документації Учасником - ТОВ «ОПТТТОРГ-К» в складі тендерної пропозиції надано скан-копію оригіналу атестату про акредитацію ТОВ «ТЕСТМЕТРСТАНДАРТ» №8О117, зареєстрований в реєстрі 24 липня 2020 року (дата первинної акредитації 15 травня 2017 року, дійсний до 14 травня 2022 року).

Національним агенством з акредитації України термін дії атестату про акредитацію орнану з сертифікації ТОВ «ТЕСТМЕТРСТАНДАРТ» № 80117 - 02 травня 2022 року продовжено на 1 рік (до 14 травня 2023 року).

Таким чином, судом встановлено, що учасником підтверджено наявність в органу сертифікації атестату про акредитацію та надання сканкопії його оригіналу в складі тендерної про позиції.

Відповідно до п. 5 Додатку 1 до тендерної документації «Перелік документів, що надаються на підтвердження відповідності учасника кваліфікаційним критеріям та іншим вимогам» додатково учасник надає сканкопію оригіналу договору про послуги з дезінфекції автотранспортних засобів з відповідними актами виконаних робіт за І-ІІІ квартали 2022 року.

Отже, аналіз вимог тендерної документації свідчить, що замовником вимагалось надання договору про послуги з дезінфекції та акти виконаних робіт за період І-III квартали 2022 року.

Вказані вимоги були виконані учасником - ТОВ «ОПТТТОРГ-К» та в складі тендерної пропозиції надано Договір №21-72 від 03 січня 2022 року, що укладений між ТОВ «ОПТТОРГ-К» та ПП «ФРОСТ Ко», а також акти наданих послуг за І-ІІІ квартали 2022 року, що свідчить про відсутність підстав для відхилення замовником тендерної пропозиції ТОВ «ОПТТОРГ-К» з цих підстав.

Не погоджуючись зі спірним висновком відповідача, позивач звернувся до суду за захистом своїх прав.

Враховуючи режим роботи суддів та працівників апарату Третього апеляційного адміністративного суду з часу введення на території України правового режиму воєнного стану, з метою збереження життя та здоров`я, а також забезпечення безпеки суддів та працівників апарату суду, дана постанова прийнята колегією суддів за умови наявної можливості доступу колегії суддів до матеріалів адміністративної справи.

Переглядаючи рішення суду в межах доводів апеляційної скарги колегія суддів виходить із такого.

Досліджуючи правильність прийняття судом першої інстанції рішення, колегія суддів апеляційної інстанції вважає за необхідне дослідити ряд норм законодавства, що регулюють дані правовідносини та обставини справи.

Стаття 19 Конституції України передбачає, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Отже, суб`єкти владних повноважень (до яких відноситься відповідач) мають діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Таким чином межі дій відповідача чітко визначені Конституцією та законами України.

Правовідносини щодо даного спору знаходяться у площині Закону України «Про публічні закупівлі» від 25.12.2015 року № 922-VIII.

Цей Закон визначає правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави, територіальних громад та об`єднаних територіальних громад.

Метою цього Закону є забезпечення ефективного та прозорого здійснення закупівель, створення конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, запобігання проявам корупції у цій сфері, розвиток добросовісної конкуренції.

Цей Закон також має на меті адаптувати законодавство України acquis Європейського Союзу на виконання Угоди про асоціацію між Україною, з однієї сторони, та Європейським Союзом, Європейським співтовариством з атомної енергії і їхніми державами-членами, з іншої сторони.

Предметом спору є протиправність/правомірність висновку Управління Південного офісу Держаудитслужби про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2023-01-12-002330-а, яка проведена Управлінням освіти Кропивницької міської ради, яким встановлено, що тендерна документація позивача, як замовника складена з порушенням абзацу 6 підпункту 2 пункту 41 Особливостей.

Вирішуючи спір стосовно вимоги відповідача про усунення виявлених під час моніторингу порушень, суд зазначає, що загальними вимогами, які висуваються до актів індивідуальної дії як актів правозастосування, є їх обґрунтованість та вмотивованість, тобто наведення суб`єктом владних повноважень конкретних підстав його прийняття (фактичних і юридичних), а також переконливих і зрозумілих мотивів його прийняття.

Верховний Суд неодноразово, зокрема, у постановах від 21.01.2021 у справі №400/4458/19, від 21.10.2021 у справі № 640/17797/20 від 30.11.2021 у справі № 420/5590/19, де вирішувалися подібні правовідносини, висловлював правову позицію, яка полягає у тому, що можливість усунення виявлених порушень прямо залежить від чіткого визначення суб`єктом владних повноважень конкретного заходу (варіанту поведінки), яких слід вжити уповноваженій особі замовника для усунення порушень. Спонукання позивача самостійно визначити на підставі невизначених норм, які саме заходи слід вжити для усунення виявлених порушень, в свою чергу, може призвести до нового можливого порушення позивачем чинного законодавства. Зазначене є порушенням вимог закону в частині змісту висновку як акта індивідуальної дії.

Відповідач, висуваючи вимогу про усунення порушень, яка є обов`язковою до виконання позивачем, зобов`язав здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень шляхом припинення зобов`язань за договором, в тому числі із застосуванням відповідних наслідків недійсності/нікчемності договору, однак не конкретизував, яких саме заходів має вжити позивач, не визначив спосіб усунення виявлених під час моніторингу порушень, що свідчить про його нечіткість та невизначеність.

У постанові Верховного Суду від 04.05.2023 у справі №160/5890/22 висловлений висновок, що у контексті спірних правовідносин слід урахувати, що основні вимоги до договору про закупівлю та внесення змін до нього визначено статтею 41 Закону №922-VIII, частиною першою якої передбачено, що договір про закупівлю укладається відповідно до норм Цивільного та Господарського кодексів України з урахуванням особливостей, визначених цим Законом.

Договір про закупівлю - господарський договір, що укладається між замовником і учасником за результатами проведення процедури закупівлі/спрощеної закупівлі та передбачає платне надання послуг, виконання робіт або придбання товару (пункт 6 частини першої статті 1 Закону №922-VIII).

Визначений відповідачем спосіб усунення виявлених порушень (припинення зобов`язань за договором, в тому числі із застосуванням відповідних наслідків недійсності/нікчемності договору) не вирішує питання обґрунтованості та вмотивованості спірного висновку як акта індивідуальної дії, оскільки, зокрема, главою 50 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) передбачено більше десяти способів припинення зобов`язання, серед яких, і припинення зобов`язання виконанням.

Статтею 651 ЦК України передбачено, що зміна або розірвання договору допускається лише за згодою сторін, якщо інше не встановлено договором або законом. Договір може бути змінено або розірвано за рішенням суду на вимогу однієї із сторін у разі істотного порушення договору другою стороною та в інших випадках, встановлених договором або законом.

Відповідно до частин першої, четвертої статті 188 Господарського кодексу України (далі - ГК України) зміна та розірвання господарських договорів в односторонньому порядку не допускаються, якщо інше не передбачено законом або договором. У разі якщо сторони не досягли згоди щодо зміни (розірвання) договору або у разі неодержання відповіді у встановлений строк з урахуванням часу поштового обігу, заінтересована сторона має право передати спір на вирішення суду.

Так, у частині першій статті 203 ЦК України наведено вимоги, додержання яких є необхідним для чинності правочину. Частина перша статті 215 ЦК України визначає підставою недійсності правочину недодержання в момент його вчинення стороною (сторонами) вимог, встановлених наведеними приписами статті 203 Кодексу.

Відповідно до частини першої статті 216 ЦК України недійсний правочин не створює юридичних наслідків, крім тих, що пов`язані з його недійсністю. У разі недійсності правочину кожна із сторін зобов`язана повернути другій стороні у натурі все, що вона одержала на виконання цього правочину, а в разі неможливості такого повернення, зокрема тоді, коли одержане полягає у користуванні майном, виконаній роботі, наданій послузі, - відшкодувати вартість того, що одержано, за цінами, які існують на момент відшкодування.

Системний аналіз наведених нормативних підстав недійсності правочинів та її наслідків дає можливість дійти висновку, що метою інституту недійсності правочину є повне скасування правочину як юридичного факту, а його застосування має приводити до відновлення стану, який існував до укладення правочину, який суперечить законодавству. Наслідком визнання правочину недійсним є недійсність зобов`язання, породженого таким правочином. У разі припинення договору з підстав, не пов`язаних з його недійсністю (виконання чи розірвання), припиняються зобов`язання за цим договором.

Згідно з частиною третьої статті 215 ЦК України якщо недійсність правочину прямо не встановлена законом, але одна із сторін або інша заінтересована особа заперечує його дійсність на підставах, встановлених законом, такий правочин може бути визнаний судом недійсним (оспорюваний правочин).

Відповідно до статті 43 Закону №922-VIII договір про закупівлю є нікчемним у разі: 1) якщо замовник уклав договір про закупівлю до/без проведення процедури закупівлі/спрощеної закупівлі згідно з вимогами цього Закону; 2) укладення договору з порушенням вимог частини четвертої статті 41 цього Закону; 3) укладення договору в період оскарження процедури закупівлі відповідно до статті 18 цього Закону; 4) укладення договору з порушенням строків, передбачених частинами п`ятою і шостою статті 33 та частиною сьомою статті 40 цього Закону, крім випадків зупинення перебігу строків у зв`язку з розглядом скарги органом оскарження відповідно до статті 18 цього Закону.

Однак у вимірі з`ясованих обставин цієї справи колегія суддів констатує, що у спірному висновку не зазначено про встановлення порушень, які у розумінні ст. 43 Закону №922-VIII можуть свідчити про нікчемність договору.

Враховуючи, що вимога контролюючого органу про усунення виявлених порушень законодавства повинна містити чіткі, конкретні і зрозумілі приписи на адресу підконтрольного суб`єкту, які є обов`язковими до виконання останнім, недотримання вказаних вимог спричинює юридичну невизначеність, що не є прийнятним.

Враховуючи зазначене вище колегія суддів вважає, що суд першої інстанції дійшов вірного висновку про задоволення позовних вимог шляхом ухвалення рішення про визнання протиправним та скасування висновку Управління Південного офісу Держаудитслужби про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2023-01-12-002330-а.

Підсумовуючи викладене, колегія суддів приходить до висновку, що суд першої інстанції при вирішенні даного публічно-правового спору правильно встановив фактичні обставини справи та надав їм належну правову оцінку, а доводи апеляційної скарги висновків суду першої інстанції не спростовують та не дають правових підстав для скасування оскаржуваного судового рішення.

Згідно з п.1 ч.1 ст.315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.

Відповідно до ст.316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

За таких підстав апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін.

Керуючись ст.ст. 243, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу Південного офісу Держаудитслужби - залишити без задоволення, а рішення Кіровоградського окружного адміністративного суду від 28.09.2023 року - без змін.

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку згідно зі ст.ст.328, 329 КАС України.

Головуючий - суддя С.В. Сафронова

суддя А.О. Коршун

суддя Д.В. Чепурнов