Справа № 160/32285/25
Суддя: Ніколайчук Світлана Василівна
Дата ухвалення: 2026-01-27 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого суддіНіколайчук С.В.
за участі секретаря судового засіданняБеседі Г.Р.
представника позивача представника відповідача Більцан К.М. Репан Г.А.
До Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява Товариства з обмеженою відповідальністю «ВІРАТРЕЙДІНГ» (далі позивач, ТОВ «ВІРАТРЕЙДІНГ», Товариство) до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області (далі відповідач, ГУ ДПС у Дніпропетровській області), в якій позивач просить:
- визнати протиправним та скасувати Рішення комісії Головного управління ДПС у Дніпропетровській області з питань зупинення реєстрації податкової накладеної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про відповідність платника податку на додану вартість Товариства з обмеженою відповідальністю
- зобов`язати Головне управління ДПС у Дніпропетровській області виключити Товариство з обмеженою відповідальністю
В обґрунтування позовних вимог позивач посилався на те, що зі змісту оскаржуваного рішення слідує, що рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку, яким позивача віднесено до ризикових, прийнято у зв`язку з наявною податковою інформацією, яка отримана з баз даних ДПС під час виконання функцій контролю, а не за наслідками подання позивачем податкових накладних для реєстрації, що суперечить положенням Порядку № 1165. Натомість, податкова інформація, наявна у контролюючого органу, є лише статистичними даними, які самі по собі не можуть свідчити про вчинення підприємством порушень та не підтверджує ризиковість платника податків. Будь-яка податкова інформація, зокрема, надана іншими контролюючими органами носить виключно інформативний характер та не є належним доказом в розумінні закону. Отже спірне рішення не містить обґрунтованих підстав та причин віднесення позивача до ризикових платників податків відповідно до п. 8 Критеріїв ризиковості платників податків, а тому є протиправним та підлягає скасуванню.
Ухвалою від 24.11.2025 суд відкрив провадження в цій адміністративній справі. Розгляд справи призначив за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи.
Під час розгляду клопотання та надання оцінки наявним у матеріалах справи доказам, для з`ясування усіх обставин, що мають значення для правильного вирішення спору, суд вважає за необхідне подальший розгляд справи здійснювати в порядку загального позовного провадження.
«ВІРАТРЕЙДІНГ» п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку. Пунктом 61.1 статті 61 Податкового кодексу України визначено, що податковий контроль - це система заходів, що вживаються контролюючими органами та координується центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, з метою контролю правильності нарахування, повноти і своєчасності сплати податків і зборів, а також дотримання законодавства з питань регулювання обігу готівки, проведення розрахункових та касових операцій, патентування, ліцензування та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи. Відповідно до ст.71 Податкового кодексу України інформаційно-аналітичне забезпечення діяльності контролюючих органів - це комплекс заходів щодо збору, опрацювання та використання інформації, необхідної для виконання покладених на контролюючі органи функцій. Отже, контролюючий орган здійснює моніторинг податкових, накладних/розрахунків коригування шляхом аналізу наявної податкової інформації, що міститься в інформаційних ресурсах ДПС. В позовній заяві ТОВ
«ВІРАТРЕЙДІНГ» не вказано про випадки відмови у реєстрації податкових накладних на підставі існування оскаржуваного рішення про віднесення платника податку до ризикових. Наділивши державні органи та осіб, уповноважених на виконання функцій держави дискреційними повноваженнями, законодавець надав відповідному державному органу та особам уповноваженим на виконання функцій держави певну свободу розсуду при прийнятті управлінського рішення, а отже позовні вимоги ТОВ «ВІРАТРЕЙДІНГ» про зобов`язання Головного управління ДПС у Дніпропетровській області виключити ТОВ «ВІРАТРЕЙДІНГ» з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості платника податку є необґрунтованими.
Позивачем подано до суду відповіді на відзив та додаткові пояснення до позову, в яких Товариство не погоджується з аргументами відповідача, викладеними у відзиві, просить позовну заяву задовольнити, а також були подані додаткові пояснення та докази.
Вивчивши та дослідивши всі матеріали справи та надані докази, а також проаналізувавши зміст норм матеріального права, що регулюють спірні правовідносини, з`ясувавши всі обставини справи, оцінивши докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, суд встановив наступне.
Товариство з обмеженою відповідальністю «ВІРАТРЕЙДІНГ» є юридичною особою яку засновано та зареєстровано в ЄДР юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань 01.08.2012 року.
Позивач перебуває на обліку Головного управління ДПС у Дніпропетровській області.
Основний вид діяльності будівництво житлових і нежитлових будівель (КВЕД 41.20). Додаткові види діяльності охоплюють понад 50 напрямів, серед яких: будівельні та монтажні роботи (43.21, 43.29, 43.99); добування корисних копалин (08.12, 08.99); вантажний автомобільний транспорт (49.41); складське господарство (52.10); виробництво бетонних розчинів, залізобетонних виробів (23.61, 23.69); оптова і роздрібна торгівля будівельними матеріалами, пальним та обладнанням (46.73, 46.90, 47.30); оренда будівельної техніки, вантажних автомобілів, іншого обладнання (77.12, 77.32, 77.39). Усі без винятку допоміжні види діяльності Позивача безпосередньо спрямовані на ефективність здійснення основного виду діяльності будівництво житлових і нежитлових будівель.
Позивач має безстрокову будівельну ліцензію Державної архітектурної-будівельної інспекції України, зареєстрованої за № 19-Л від 25 травня 2016 року, Декларацію №124675/25 про провадження господарської діяльності та ряд будівельних дозвіллів, а також, декларацій відповідності вимогам матеріально технічної бази. 22.07.2025 року Комісія з питань зупинення реєстрації податкової накладної розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС Дніпропетровській області за наслідком засідання за результатами проведеного аналізу ПН, розгляду фінансово- господарської діяльності суб`єкта господарювання, Комісією враховано інформацію відповідного структурного підрозділу, отриману в межах Алгоритму дій, щодо віднесення (внесення) постановила TOB "ВІРАТРЕЙДІНГ" (код 38345843) таким, що відповідає пункту 8 критеріїв ризиковості платника податку (коди податкової інформації, який є підставою для прийняття рішення про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку: 03,11,14).
22.07.2025 року Комісією з питань зупинення реєстрації податкової накладної розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС Дніпропетровській області (далі - Комісія) було прийнято рішення №159266 про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податків.
Підстава п. 8 Критеріїв ризиковості платника податків.
Коди податкової інформації, яка слугували підставою для розгляду питання про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податків:
- 03: постачання товарів / послуг за відсутності необхідних умов та/або обсягів матеріальних ресурсів для виробництва товарів, виконання робіт або надання послуг в обсягах, відображених у податковій накладній / розрахунку коригування (відсутні відомості про об`єкти оподаткування), відповідно до поданої до контролюючих органів звітності. При цьому відсутнє придбання послуг із оренди об`єктів оподаткування, послуг транспортування, послуг із оренди місць зберігання товарно-матеріальних цінностей, послуг із оренди місць зберігання паливно-мастильних матеріалів тощо.
- 11: накопичення залишків нереалізованих товарів за відсутності (недостатності) місць для їхнього зберігання (власних, орендованих складських приміщень) відповідно до поданої до контролюючих органів звітності та/або за відсутності придбання послуг зберігання.
- 14: постачання товарів / послуг за рахунок сформованого реєстраційного ліміту (Сум накл), у зв`язку з придбанням товарів / послуг, не пов`язаних із господарською діяльністю платника податку, якщо постачальник не є виробником товару і послуги, що постачається.
Не погодившись з рішенням відповідача №175110 від 11.08.2025 року, позивач звернувся до суду з цим позовом.
Надаючи правову оцінку встановленим обставинам справи, доводам позивача, викладеним в позовній заяві, та доводам відповідача, викладених в відзиві на позов, суд врахував такі норми чинного законодавства, які діяли на момент виникнення спірних правовідносин, та релевантні їм джерела права.
Стаття 68 Конституції України передбачає, що кожен зобов`язаний неухильно додержуватися Конституції України, законів України.
Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів регулює Податковий кодекс України (далі ПК України), який, зокрема, визначає вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час адміністрування податків, а також відповідальність за порушення податкового законодавства.
Статтею 61 ПК України визначено порядок податкового контролю та повноваження органів державної влади щодо його здійснення.
Відповідно до п. 61.1 ст. 61 ПК України податковий контроль - система заходів, що вживаються контролюючими органами та координуються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, з метою контролю правильності нарахування, повноти і своєчасності сплати податків і зборів, а також дотримання законодавства з питань
регулювання обігу готівки, проведення розрахункових та касових операцій, патентування, ліцензування та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.
Згідно з п. 61.2 ст. 61 ПК України, податковий контроль здійснюється органами, зазначеними у статті 41 цього Кодексу, в межах їх повноважень, встановлених цим Кодексом.
Згідно з п. 201.10 ст.201 ПК України при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.
Відповідно до пункту 201.16 ПК України реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.
Механізм зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Реєстр), організаційні та процедурні засади діяльності комісій з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, права та обов`язки їх членів визначені Порядком зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України №1165 від 11.12.2019 р. (далі - Порядок №1165, в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин).
Пунктами 5, 6, 7 Порядку № 1165 встановлено, що платник податку, яким складено та/або подано для реєстрації в Реєстрі податкову накладну/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряється щодо відповідності критеріям ризиковості платника податку (додаток 1), показникам, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку (додаток 2).
Не перевіряється на відповідність показникам, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку (додаток 2), платник податку, який склав та/або подав для реєстрації в Реєстрі податкову накладну/розрахунок коригування, які складені за операціями з вивезення за межі митної території України товарів, до яких застосовується режим експортного забезпечення відповідно до вимог статті 19-2 Закону України Про зовнішньоекономічну діяльність.
Податкова накладна/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряються щодо відповідності відображених у них операцій критеріям ризиковості здійснення операцій (додаток 3).
У разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, який склав та/або подав податкову накладну/розрахунок коригування для реєстрації в Реєстрі, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація такої податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється (крім розрахунку коригування, складеного відповідно до вимог підпунктів б і в підпункту 97.4 пункту 97 підрозділу 2 розділу ХХ Перехідні положення Кодексу).
Питання відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку розглядається комісією регіонального рівня.
У разі встановлення відповідності платника податку хоча б одному з критеріїв ризиковості платника податку комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.
Включення платника податку до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.
Платник податку отримує рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку через електронний кабінет у день прийняття такого рішення (додаток 4).
У рішенні зазначається підстава та інформація, за якою встановлено відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.
У разі відповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку згідно з пунктом 8 додатка 1 у відповідних полях рішення зазначаються детальна інформація, за якою встановлено відповідність критеріям ризиковості платника податку, тип операції (придбання/постачання), період здійснення господарської операції, код згідно з УКТЗЕД/Державним класифікатором/умовним кодом товару, податковий номер платника податку, задіяного в ризиковій операції, дата включення платника податку, задіяного в ризиковій операції, до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.
У рішенні про відповідність платника податку вимогам пункту 8 додатка 1 комісія регіонального рівня зазначає наявну інформацію, що свідчить про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, виявлену під час моніторингу господарських операцій, відображених у податкових накладних/розрахунках коригування, поданих для реєстрації в Реєстрі, у тому числі податкових накладних/розрахунках коригування, реєстрацію яких зупинено.
У разі отримання рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку платник податку має право подати на розгляд комісії регіонального рівня інформацію та копії відповідних документів, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.
Комісією регіонального рівня розглядається питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, у разі виявлення обставин та/або отримання інформації, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, та/або отримання інформації та копій відповідних документів від платника податку, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.
Інформація та копії документів подаються платником податку до ДПС в електронній формі технічними засобами електронних комунікацій з урахуванням вимог Законів України Про електронні документи та електронний документообіг, Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого Мінфіном.
Документами, необхідними для розгляду питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, можуть бути:
договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них;
договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлено повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції;
первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявних типових форм та галузевої специфіки, накладні;
розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків;
документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачено договором та/або законодавством;
інші документи, що підтверджують невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.
Інформацію та копії документів, подані платником податку, комісія регіонального рівня розглядає протягом семи робочих днів, що настають за датою їх надходження, та приймає відповідне рішення.
За результатами розгляду інформації та копій документів комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність/ невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, яке платник податку отримує в електронному кабінеті у день його прийняття (додаток 4).
Якщо за результатами розгляду інформації та копій документів, що свідчать про невідповідність платника податку вимогам пункту 8 додатка 1, комісією регіонального рівня прийнято рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, в такому рішенні зазначається:
актуальна інформація щодо податкової інформації, що стала підставою для розгляду питання про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, та ризикових операцій, відображених у попередньому рішенні про відповідність критеріям ризиковості платника податку. До такої інформації не застосовуються вимоги абзацу дев`ятого цього пункту;
інформація щодо операцій, відображених у податковій накладній/розрахунку коригування, дата подання для реєстрації в Реєстрі яких не раніше 180 днів до дати прийняття попереднього рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку. До такої інформації не застосовуються вимоги абзацу дев`ятого цього пункту.
У разі прийняття комісією регіонального рівня рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку за результатами розгляду інформації та копій документів, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, попереднє рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку втрачає чинність.
У разі виявлення обставин та/або отримання інформації, визначених абзацом одинадцятим цього пункту, та прийняття комісією регіонального рівня рішення про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку платник податку отримує таке рішення в електронному кабінеті в день його прийняття (додаток 4).
У рішенні про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку (додаток 4) за результатами розгляду інформації та копій документів, надісланих відповідно до абзацу восьмого цього пункту, комісія регіонального рівня у відповідних полях рішення зазначає детальну інформацію, за якою встановлено відповідність критеріям ризиковості платника податку, зазначає/ обирає з переліку документ/документи, не наданий/не надані платником податку, який може/які можуть свідчити про невідповідність критеріям ризиковості платника податку.
Виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.
Якщо комісією регіонального рівня протягом семи робочих днів, що настають за датою надходження зазначеної інформації та документів, не прийнято відповідного рішення, платник податку виключається з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.
У разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня за основним місцем обліку платника податку виключає платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.
У разі виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, на підставі рішення комісії регіонального рівня або рішення суду автоматично виключаються з переліку ризикових його контрагенти за умови, що:
виключною підставою для включення такого контрагента до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості на підставі пункту 8 додатка 1, було здійснення операції з таким платником податку;
відсутні інші підстави та інформація, за якою встановлено відповідність контрагента критеріям ризиковості платника податку.
Рішення про відповідність/невідповідність критеріям ризиковості платника податку набирає чинності у день засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.

Рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку може бути оскаржено в адміністративному або судовому порядку.

Комісія регіонального рівня постійно проводить моніторинг щодо відповідності/невідповідності платників податку критеріям ризиковості платника податку.

У разі коли за результатами автоматизованого моніторингу податкової накладної/розрахунку коригування (крім податкової накладної/ розрахунку коригування, у яких відображена операція з вивезення за межі митної території України товарів, до яких застосовується режим експортного забезпечення відповідно до вимог статті 192 Закону України Про зовнішньоекономічну діяльність) встановлено, що відображена в них операція відповідає хоча б одному критерію ризиковості здійснення операції, крім податкової накладної/ розрахунку коригування, складених платником податку, який відповідає хоча б одному показнику, за яким визначається позитивна податкова історія, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.

Одним з критеріїв ризиковості платника податку на додану вартість, що закріплені у Додатку 1 до Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних є наявність у контролюючих органах податкової інформації, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування (пункт 8 Додатку 1).

За змістом затвердженої форми рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку (додаток 4 до Порядку №1165) вказане рішення може бути оскаржено в адміністративному або судовому порядку.

Отже, Порядком встановлена можливість платника податку оскаржити рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, у тому числі у судовому порядку.

У затвердженій формі рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку передбачено необхідність зазначення контролюючим органом однієї із двох підстав для прийняття такого рішення, а саме:

- у зв`язку з виявленням обставин та/або отриманням інформації контролюючим органом у процесі поточної діяльності або

- з урахуванням отриманих від платника податку інформації та копій відповідних документів.

У формі рішенні вказано про необхідність зазначення пункту критерію ризиковості платника податку, а у разі відповідності суб`єкта пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку необхідно також зазначити, яка саме інформація була підставою для висновків про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

З аналізу вищенаведених норм слідує, що законодавцем встановлена певна послідовність прийняття рішення про відповідність платника Критеріям ризиковості платника податку на додану вартість. Так, вирішенню Комісією регіонального рівня питання відповідності платника податку Критеріям ризиковості платника має передувати складання та направлення таким платником податкової накладної/розрахунку коригування, потім моніторинг платника податку, податкової накладної/розрахунку коригування.

Крім того встановленню наявності у контролюючих органах податкової інформації, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, яка стала відома контролюючому органу у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, має передувати моніторинг податкової накладної/розрахунку коригування, поданої для реєстрації.

Отже, питання відповідності позивача Критеріям ризиковості платника податку на додану вартість має розглядатись Комісією регіонального рівня за наслідками подання позивачем для реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування та моніторингу платника податку і податкової накладної/розрахунку коригування, що направлена для реєстрації.

Моніторинг проводиться в автоматизованому порядку.

Додатком 1 до Порядку №1165 визначені наступні критерії ризиковості платника податку на додану вартість:

1. Платника податку на додану вартість (далі - платник податку) зареєстровано (перереєстровано) на підставі недійсних (втрачених, загублених) та підроблених документів згідно з інформацією, наявною в контролюючих органах.

2. Платника податку зареєстровано (перереєстровано) в органах державної реєстрації фізичними особами з подальшою передачею (оформленням) у володіння чи управління неіснуючим, померлим, безвісти зниклим особам згідно з інформацією, наявною в контролюючих органах.

3. Платника податку зареєстровано (перереєстровано) в органах державної реєстрації фізичними особами, що не мали наміру провадити фінансово-господарської діяльності або здійснювати повноваження, згідно з інформацією, наданою такими особами.

4. Платника податку зареєстровано (перереєстровано) та ним проваджено фінансово-господарську діяльність без відома і згоди його засновників і призначених у законному порядку керівників згідно з інформацією, наданою такими засновниками та/або керівниками.

5. Платник податку - юридична особа не має відкритих рахунків у банку/небанківського надавача платіжних послуг, крім рахунків у Казначействі (крім бюджетних установ).

6. Платником податку не подано контролюючому органу податкової звітності з податку на додану вартість за два останніх звітних (податкових) періоди всупереч нормам підпункту 16.1.3 пункту 16.1 статті 16 та абзацу першого пункту 49.2 і пункту 49.18 статті 49 Податкового кодексу України (далі - Кодекс), з урахуванням вимог підпункту 69.1 пункту 69 підрозділу 10 розділу XX Перехідні положення Кодексу.

7. Платником податку на прибуток підприємств не подано контролюючому органу фінансової звітності за останній звітний період всупереч нормам підпункту 16.1.3 пункту 16.1 статті 16 та пункту 46.2 статті 46 Кодексу, з урахуванням вимог підпункту 69.1 пункту 69 підрозділу 10 розділу XX Перехідні положення Кодексу.

8. У контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування.

Довідник кодів податкової інформації, що стала підставою для розгляду питання про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, визначається ДПС та затверджується відповідним наказом, який оприлюднюється на офіційному веб- сайті ДПС.

Як видно з матеріалів справи, в оскаржуваному рішенні зазначено про відповідність платника податку позивача критеріям ризиковості платника, зокрема, п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку.

Суд встановив, що це рішення не містить жодної мотивації підстав та причин віднесення позивача до ризикових платників податків відповідно до пункту 8 Критеріїв ризиковості платників податку та не містить доказів наявності податкової інформації, що свідчить про наявність ознак здійснення ризикових операцій платником з посиланнями на відповідні документи.

Під час судового розгляду справи контролюючим органом не подано до суду жодних доказів провадження заявником господарської діяльності в умовах та обставинах, які характеризуються ознаками недодержання вимог чинного законодавства України.

Натомість, з матеріалів позовної заяви суд з`ясував, що позивач повною мірою забезпечений матеріально-технічними та трудовими ресурсами, повною мірою забезпечений матеріально-технічними та трудовими ресурсами, достатніми для здійснення фінансово господарської діяльності, використовує орендовані виробничі, офісні та складські приміщення, спеціальну техніку та транспортні засоби, згідно укладеним договорам оренди майна.

А саме, в підтвердження здійснення оплати за орендовані активи Позивач до позовної заяви долучив копії договорів оренди нерухомого майна, та платіжних документів про оплату орендної плати, а також, договори оренди спеціальної техніки та транспортних засобів: Договір оренди нерухомого майна між Позивачем та ФОП ОСОБА_1 №ВТ-2022/09 від 01.10.2022 року за адресою 49050, місто Дніпро, площа Академіка Стародубцева, 1 та Додатком 1 про приймання передачу орендованого майна, до того ж, платіжні інструкції про оплату орендної плати №126 від 26.01.2024 року; №149 від 30.01.2024 року; №1061 від 14.06.2024 року; №1535 від 11.09.2024 року; №1537 від 11.09.2024 року; 2. Договір оренди нерухомого майна між Позивачем та ТОВ «АЛЬФА ТЕХНО СЕРВІС ГРУП» №АТ-2025/02О від 02.01.2025 року за нежитлове приміщення за адресом 49022, місто Дніпро, вулиця Повітряна, буд. 5, Додаток 1 до Договору Акт приймання передачі орендованого майна; заява про об`єкти оподаткування №20-ОПП від 24.11.2025р., Квитанція №2 від 24.11.2025 року про підтвердження отримання Відповідачем інформації про оренду за наведеним договором Платіжна інструкція №1320 від 09.12.2025 року;3.Договір оренди нерухомого майна між Позивачем та ТОВ «УПРАВЛІННЯ МЕХАНІЗАЦІЇ ТА БУДІВНИЦТВА-7» №ВТ-2024-2ор від 07.11.2024 року за адресом 52072, Дніпропетровська область, Дніпровський район, с.Старі Кодаки, вул. Ювілейна, 2-Б, Додаток 1 до Договору Акт приймання передачі орендованого майна; заява про об`єкти оподаткування №20-ОПП від 24.11.2025р., Квитанція №2 від 24.11.2025 року про підтвердження отримання Відповідачем інформації про оренду за наведеним договором та Платіжна інструкція №1324 від 09.12.2025 року про оплату оренди; 4.Договір оренди нерухомого майна між Позивачем та ФОП ОСОБА_2 №ВТ-2024-1ор від 04.11.2024 року за адресом 49094, м.Дніпро, вул. Мандриківська, буд.51-Л, секція№3, Додаток 1 до Договору Акт приймання передачі орендованого майна; заява про об`єкти оподаткування №20-ОПП від 24.11.2025р., Квитанція №2 від 24.11.2025 року про підтвердження отримання Відповідачем інформації про оренду за наведеним договором та Платіжна інструкція №1319 від 09.12.2025 року про оплату оренди нерухомості.5.Договір оренди спеціалізованої техніки №ВТ-2022/08ор. від 01.10.2022 року; Переліку спеціалізованої техніки, що передається згідно договору №ВТ-2022/08ор. від 01.10.2022 року; Додаткової угоди № 1до договору оренди спеціалізованої техніки №ВТ-2022/08ор. від 01.10.2022 року; Додаткової угоди № 2 до договору оренди спеціалізованої техніки №ВТ-2022/08ор. від 01.10.202 2; 2022/08ор. від 01.10.2022р.;

Проаналізувавши критерії «відсутність місць тимчасового зберігання бензину та дизельного палива» суд встановив.

Згідно із нормами Закону України «Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, спиртових дистилятів, біоетанолу, алкогольних напоїв, тютюнових виробів, тютюнової сировини, рідин, що використовуються в електронних сигаретах, та пального» від 18 червня 2024 року № 3817-IX (далі Закон № 3817-IX), а також норм Податкового кодексу України (ПК України), які регулюють обіг пального», зберігання пального це надання послуг та/або діяльність, пов`язана із здійсненням операцій приймання, навантаження, розвантаження, розміщення та/або видавання пального (власного чи отриманого від інших осіб). Отримання бензину/дизпалива за паливними картками зазвичай передбачає заправку транспортних засобів безпосередньо на АЗС, де пальне не розміщується та не зберігається суб`єктом господарювання, а одразу споживається в паливний бак транспортного засобу. Таким чином, зазначена операція не підпадає під визначення «зберігання пального», оскільки суб`єкт не здійснює приймання чи розміщення пального у власних резервуарах чи ємностях. До того ж, відповідно до частини 4 статті 28 Закону № 3817-IX, ліцензія на зберігання пального не потрібна у випадках: зберігання пального в паливних баках транспортних засобів, технологічного обладнання чи устаткування, призначених для його споживання; зберігання пального в споживчій тарі об`ємом до 60 літрів включно. Оскільки при використанні паливних карток пальне заливається безпосередньо в паливний бак транспортного засобу на АЗС, це підпадає під виняток, зазначений у частині 4 статті 28, адже пальне не зберігається суб`єктом господарювання, а одразу використовується для потреб власного споживання. Позивач використовує паливні картки як інструмент доступу до пального, саме з огляду на економічну доцільність, досягнення позитивного економічного результату, тобто вигоди, яка а не призводить до збитків або порушень законодавства. Такий підхід забезпечує вигідність і раціональність з господарської точки зору, коли результати виправдовують витрати. Паливні картки є інструментом для безготівкової оплати пального на АЗС, а не механізмом його зберігання. Позивач використовує паливні картки, а не отримує пальне у власність для зберігання, а лише здійснює його споживання через заправку транспортних засобів, спецтехніки тощо. Відповідно до пункту 83 частини 1 статті 1 Закону № 3817-IX, місце зберігання пального для власного споживання це територія з резервуарами чи ємностями, які належать суб`єкту господарювання. У разі використання паливних карток таких місць зберігання немає, оскільки пальне фізично перебуває в резервуарах АЗС, яка має власну ліцензію на зберігання пального. Згідно з пунктом 232.1.2 статті 232 Податкового кодексу України, суб`єкти господарювання, які використовують пальне виключно для власного споживання і не здійснюють його реалізацію чи зберігання в місцях, що підпадають під визначення «місце зберігання пального» (пункт 14.1.224 статті 14 ПК України), не вважаються платниками акцизного податку з реалізації пального. Оскільки при використанні паливних карток пальне не зберігається, а споживається, суб`єкт не підпадає під вимоги ліцензування, передбачені статтею 15 Закону України «Про державне регулювання ринку пального», що гармонізується з Законом № 3817-IX. Отже, використання паливних карток для заправки транспортних засобів не вимагає від суб`єкта господарювання отримання ліцензії на зберігання пального, якщо він не здійснює операцій із фізичним зберіганням пального у власних резервуарах чи ємностях. АЗС, яка видає пальне, уже має відповідну ліцензію, що покриває операції зі зберігання та реалізації.

Таким чином, отримання палива за допомогою паливних карток не потребує ліцензії на зберігання пального, оскільки: операція не відповідає визначенню «зберігання пального» за Законом № 3817-IX (стаття 1, пункт 32); пальне заливається в паливний бак транспортного засобу, що підпадає під виняток із ліцензування (частина 4 статті 28 Закону № 3817-IX); суб`єкт господарювання не створює «місце зберігання пального» і використовує пальне виключно для власного споживання, що не вимагає ліцензії за нормами ПК України (стаття 232); специфіка виконуваної Позивачем роботи та наданих послуг передбачає значний обсяг витрат на ресурси, в тому числі й на паливно-мастильні матеріали.

Усі без винятку витрати дизельного пального безпосередньо пов`язані з веденням поточної господарської діяльності Позивача. Отже, у своїй господарській діяльності Позивач щоденно використовує вантажні автомобілі (самоскиди в/п 25 та 30 тонн); будівельну техніку: екскаватори різних марок та різних типів; бульдозери різний марок та різних типів, самоскиди різноманітних марок та різних типів, автокрани вантажністю 25, 30 та 50 тонн різних марок та типів, дорожні та вібраційні катки, міні навантажувачи, гідро молоти тощо, а також обладнання для виконання будівельних та монтажних робіт. Саме з метою забезпечення своєї господарської діяльності паливом, з огляду на економічну доцільність, досягнення позитивного економічного результату, раціональність з господарської точки зору, Позивач уклав договори з постачальниками палива, де паливні картки є інструментом для безготівкової оплати пального на АЗС, а не механізмом його зберігання, а Позивач використовує паливні картки, а не отримує пальне у власність для зберігання, а саме: Договір поставки № ШК-00468/25 від 31 березня 2025 року. 31 березня 2025 року між Позивачем та ТОВ «УКРНАФТА-ПОСТАЧ» (Постачальником) був укладений Договір поставки № ШК-00468/25, Згідно пунктів 2.1.- 2.4 укладеного договору постачальник протягом строку дії договору передав покупцю товар паливо за довірчим документом талоном на паливо на умовах EXW за місцезнаходженням АЗС, а Позивач, в свою чергу, оплатив та прийняв вказаний товар на умовах та в порядку, визначених договором. Найменування, кількість, асортимент, вартість Товару, а за необхідності також й інші відомості про Товар зазначаються в рахунках, видаткових накладних та/або актах приймання-передачі Товару, які підписуються обома Сторонами, додаються до цього Договору та є його невід`ємними частинами. Відпуск Товару на АЗС здійснюється за Талоном на паливо відповідно до Правил роздрібної торгівлі нафтопродуктами, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 20.12.1997 року № 1442. А пунктом 3.1. передбачено, Товар вважається переданим Постачальником і прийнятим Покупцем по кількості і якості з моменту фактичного отримання Товару Покупцем на АЗС відповідно до умов Договору. 24 лютого 2023 року між Позивачем (Покупець) та ТОВ «КОМПАНІЯ ОККО-БІЗНЕС» (Продавець) та був укладений Договір № 81ПК-7224/23 купівлі-продажу товарів з використанням паливних карток та Додатковий договір про врегулювання відносин електронного документообігу до Договору № 81ПК-7224/23 (далі-Договір №81ПК-7224/23). Предметом укладеного договору є зобов`язання продавця передавати у власність(поставляти) покупцеві товари та надавати послуги з використанням паливних карток на АЗС, а покупець зобов`язується приймати товари, послуги та повністю оплачувати їх вартість. Отримання товарів та послуг покупцем здійснюється через пред`явників паливних карток. Відповідно до п.3.1 Договору №81ПК-7224/23 передача у власність (поставка) товарів та надання послуг покупцю здійснюється продавцем (експлуатантом АЗС) цілодобово (за винятком технічних перерв) на АЗС, шляхом використання встановленого на АЗС POS-терміналу, при умові: використання покупцем (пред`явником паливних карток) та авторизації віртуальної паливної картки або пред`явлення пластикової паливної картки покупцем(пред`явником паливної картки), правильного введення ПІН-коду пластикової паливної картки та авторизації паливної картки в процесінговому центрі. Згідно з п.3.3 Договору №81ПК-7224/23 передача товарів та надання послуг покупцю (пред`явнику паливних карток) здійснюється лише за умови фактичної наявності товарів, можливості надати послуги на АЗС на момент проведення транзакції. Передача нафтопродуктів покупцю(пред`явнику паливних карток) здійснюється шляхом заправки через паливороздавальні колонки в паливний бак автотранспортних засобів. Крім того, між Товариством з обмеженою відповідальністю «Компанія Окко-Бізнес» (Продавець) та Товариством з обмеженою відповідальністю «Віратрейдінг»(Покупець) був укладений Додатковий договір про врегулювання відносин електронного документообігу до Договору № 81ПК-7224/23 від 24.02.2023. Факти приймання-передачі товару за Договором № 81ПК-7224/23 від 24.02.2023 підтверджуються накладними на відпуск товарів (надаються в матеріалах справи). Договір № 40ПТ-16995/24 купівлі-продажу товарів з використанням паливних талонів.

26 грудня 2024 року між ТОВ «КОМПАНІЯ ОККО-БІЗНЕС» (Продавець) та Позивачем (Покупець) був укладений Договір № 40ПТ-16995/24 купівлі-продажу товарів з використанням паливних талонів. Предметом укладеного договору є зобов`язання продавця передати у власність (поставляти) покупцеві товари, а покупець зобов`язується приймати товари та повністю оплачувати їх вартість. Відповідно до умов договору продавець зобов`язується забезпечити збереження придбаного покупцем у продавця товару (зокрема з залученням експлуатантів АЗС), а покупець зобов`язується своєчасно отримати товар зі зберігання з використанням паливних талонів.

На виконання укладеного договору у період з 24.01.2025 по 18.04.2025 продавець виставив покупцю рахунки на оплату(надається в додатках), а покупець в свою чергу здійснив оплату за рахунками, банківською випискою та оборотно-сальдовою відомістю за договором 40ПТ-16995/24 від 26.12.2024 (надаються в додатках).

Продавець з 24.01.2025 по 18.04.2025 здійснив передачу товару у власність покупця, що підтверджується Накладними на відпуск товарів, а в подальшому прийняв на зберігання від покупця товар, що підтверджується Актами приймання-передачі нафтопродуктів на зберігання та Актами прийому-передачі бланків дозволів, Актами надання послуг зберігання (копії зазначених документів надані в додатках по позовної заяви, долучено до цих додаткових пояснень).

04 квітня 2025 року між Товариством з обмеженою відповідальністю «Компанія Окко-Бізнес» (Продавець) та Товариством з обмеженою відповідальністю «Віратрейдінг»(Покупець) був укладений Договір № 40ТЛБЗ-4571/25 купівлі-продажу товарів з використанням паливних «суперталонів».

Предметом укладеного договору є зобов`язання передати у власність(поставляти) покупцеві товари, а покупець зобов`язується приймати товари та повністю оплачувати їх вартість. Відповідно до умов договору продавець зобов`язується забезпечити збереження придбаного покупцем у продавця товару(зокрема з залученням експлуатантів АЗС), а покупець зобов`язується своєчасно отримати товар зі зберігання з використанням паливних «суперталонів».

Зважаючи на кількість власної та орендованої техніки, самоскидів (відображено в звітах форма 20-ОПП), задіяної у господарській діяльності Позивача, а саме, відстеження та контролю маршруту, швидкості і напрямку руху, місцях і тривалості стоянок, рівня палива та стані різних датчиків Позивачем було укладено Договір про надання послуг з технічного обслуговування №01/12/22-ТО від 01 грудня 2022 року з ФОП ОСОБА_3 код ЄДРПОУ , предметом якого є встановлення та забезпечення безперервної роботи програмно-апаратного комплекту «Tracker» (ПАК Tracker).

Списання витрат паливно-мастильних матеріалів проводиться один раз на місяць згідно з актами списання та встановленими на підприємстві нормами витрат а також даних з програмно-апаратного комплекту «Tracker», встановлених на автомобілі та спеціальну техніку. До того ж, Позивачем впроваджено систему контролю витрати палива на підприємстві, а саме, згідно Наказу Про встановлення норм витрат дизельного палива на роботи автомобільного транспорту та іншої спеціальної техніки із застосуванням Програмного-апаратного автомобільного комплексу «Tracker» та здійснюється облік Фактичного обсягу використання пального підприємства в межах встановлених внутрішніх нормативі, відповідними звітами із списання використаного палива та підтверджується матеріалами справи.

Відповідач, аргументує прийняття Рішення комісії тим, що воно начебто випиває з проведеного аналізу поданих Позивачем накладних, зазначивши що останній здійснив постачання товарів послуг за рахунок сформованого реєстраційного ліміту, у зв`язку з придбанням пального (дизпаливо, бензин) ймовірно не пов`язаних із господарською діяльністю платника податку, тобто фактично висновок базується тільки на припущеннях.

Наведене доводить, що твердження відповідача про те, що весь обсяг придбаного дизельного палива та бензину згідно відомостей в Єдиному реєстрі податкових накладних, є підставою для висновку про те, що позивачем здійснюється придбання пального за рахунок сформованого реєстраційного ліміту (Унакл) «ймовірно» не пов`язаного з господарською діяльністю, є необґрунтованим «припущенням» та такими, що не відповідають дійсності.

Зі справи видно, що позивач придбав пальне, суми ПДВ по податковій накладній відніс до складу податкового кредиту, а суми витрат по видатковій накладній відповідно до фінансових результатів. Податковий кредит для цілей визначення об`єкта оподаткування податком на додану вартість підтверджений належним чином складеними первинними документами, що відображають реальність господарської операції, яка є підставою для формування податкового обліку платника податків, а також пов`язана із господарською діяльністю платника податків.

Щодо «відсутності» місць зберігання щебню гранітного, відсіву (складів, майданчиків), то суд встановив, що між ТОВАРИСТВОМ З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ "ОБ`ЄДНАННЯ НОВОМИКОЛАЇВСЬКИЙ КАР`ЄР" ()(Продавець) та Позивачем (покупець) укладено Договір № 3/11 від 10 листопада 2022 року. Предметом договору, згідно пунктів 3.1-3.3 Договору є поставка гранітної продукції (щебінь гранітний, відсів тощо) згідно Специфікації (Додаток 1 до договору) на умовах самовивозу Дніпропетровська область., Дніпровський район, с. Новомиколаївка, вул. Кар`єрна,1, автотранспорт Покупця. Додатковими угодами 1-3 від 30.03.2023 року, 28.12.2023 року, 27.12.2024 року сторони Договору №3/11 від 10.10.2022 року уточнювали пункти 9 та 10, подовжили строк його дії, в тому числі до 31 грудня 2025 року. Відвантаження продукції здійснюється згідно з графіком, затвердженим сторонами п3.2.). Отже, до моменту здійснення поставки умовами наведеного договору (самовивозу), перехід права власності на продукцію не відбувається, навантаження продукції Продавець здійснює за свій рахунок, на умовах попередньої оплати (п.3.3.).На виконання умов наведеного вище договору Продавець відвантажив та поставив Покупцю в період з 27.01.2025 року по 12.06.2025 року. Усі без винятку факти відвантаження та доставки гранітної Позивачем власним коштом (пункт навантаження с. Новомиколаївка, вул. Кар`єрна, 1, пункт навантаження Дніпропетровська область м. Дніпро), що документально підтверджено Товарно-транспортними накладними (номер ТТН, дата ТТН, автомобіль, реєстраційний номер, маса. Покупець (Позивач) окремо узгоджує Графіки поставки продукції з постачальником, які підлаштовуються під потреби та можливості сторін, а також, при цьому, тому зберігання оплаченої продукції здійснюється в умовах Продавця. Враховуючи зазначене вище, господарські правовідносини з контрагентом, а також з метою досягнення економічної доцільності в результаті господарської діяльності, Позивач здійснює операції саме в наступній послідовності: 1. завантажує заздалегідь передплачену гранітну продукцію (щебінь гранітний, відсів надалі (товар) у власні та/або орендовані вантажні транспортні засоби (згідно п.3.3 Договору№ 3/11 від 10 листопада 2022 року); 2. на підставі договорів поставки та/або надання послуг, укладених із контрагентам покупцями та/або замовниками послуг, здійснює доставку товару до місця вивантаження (приймання передачі) кінцевому споживачу послуг(замовнику) та/або покупцю.

Підтвердження вищевикладеного знайшло своє відображення у видаткових та товарно-транспортних накладних, згідно з якими товар завантажувався, транспортувався з території кар`єру та доставлявся третім особам (Покупцям/Замовникам) за різними адресами доставки товару, що підтверджують ці ж товарно-транспортні накладні та подальші, наступні видаткові накладні щодо купівлі цієї ж гранітної продукції (товару - щебня, відсіву).

Стосовно підстави віднесення позивача до ризикових платників податків через «відсутні об`єкти оподаткування Закарпатській області та за даними ЄРПН відсутнє придбання матеріальних ресурсів для надання зазначених послу, то суд зробив такі висновки.

14.01.2025 року між ТОВ «КС ДЕВЕЛОПМЕНТ» (Замовник) та ТОВАРИСТВОМ З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ «ВІРАТРЕЙДІНГ» (Виконавець, Позивач) був укладений Договір № 14-01/1, предметом якого є зобов`язання Позивача у 2025 році виконати Замовнику роботи, зазначені у Договірній ціні (Додаток1), а замовник зобов`язався їх прийняти та відповідно оплатити. Найменування робіт: «Реконструкція цеху металообробки по вул. Промисловій, 9 в м. Перечин, Улаштування фундаменту шахтної печі». (реконструкція (із прибудовою) цеху металообробки виробництва за адресою Закарпатська область, Ужгородський район, Перечинська територіальна громада, м. Перечин, Вул. Промислова, Прибудова в вісях 1-8/В1-В2). На виконання зазначених договором робіт, протягом періоду з 15.01.2025 року по 16.06.2025 року, Замовник передав Виконавцю згідно Актів приймання передачі будівельних матеріалів та Актів приймання передачі будівельної техніки та механізмів (№001-012) відповідні основні засоби та матеріали. 01.01.2025 року між Товариством з обмеженою відповідальністю «Експлуатаційне підприємство «ДОМСЕРВІС» (Генеральний підрядчик) та Товариством з обмеженою відповідальністю «ВІРАТРЕЙДІНГ» (Субпідрядник, Позивач) був укладений Договір субпідряду № 01/01-25-1. Предметом укладеного договору є наступне: Субпідрядник бере на себе зобов`язання на свій ризик виконати роботи: «Реконструкція виробничої будівлі №2, літера Г в с. Ільниця, вул. Фенича, буд.109, Хустського району, Закарпатської області, Україна. Сантехнічні роботи. (далі - Роботи) на умовах цього договору за завданням Генерального підрядника, а Генеральний підрядник зобов`язується прийняти Роботи та оплатити їх. Роботи виконуються відповідно до норм діючого законодавства України. ДБН, ДСТУ,СНІП, ГОСТ, ТУ i т.д. На виконання наведеного договору, згідно Акту приймання передачі від 01 січня 2025 року, Позивачем (Субпідрядником) отримано від Генпідрядника матеріали, а саме, 636 найменувань (копія Акту приймання передачі додано до цього адміністративного позову). 02.01.2025 року між Товариством з обмеженою відповідальністю «Експлуатаційне підприємство «ДОМСЕРВІС» (Генеральний підрядчик) та Товариством з обмеженою відповідальністю «ВІРАТРЕЙДІНГ» (Субпідрядник, Позивач) був укладений Договір субпідряду № 02/01-25-2. Предметом укладеного договору є наступне: згідно п.1.1. Субпідрядник бере на себе зобов`язання на свій ризик виконати роботи: «Реконструкція цеху, за адресом: вул. Прутська, 16 в місті Чернівці. Адміністративно-побутові приміщення. Сантехнічні роботи 3 поверху Генерального підрядника. а Генеральний підрядник зобов`язується прийняти Роботи та оплатити їх. Роботи виконуються відповідно до норм діючого законодавства України. ДБН, ДСТУ,СНІП, ГОСТ, ТУ i т.д. На виконання наведеного договору, згідно Акту приймання передачі від 02 січня 2025 року, Позивачем (Субпідрядником) отримано від Генпідрядника матеріали, а саме, 139 найменувань (Копія Акту додано до цього адміністративного позову).

У формах КБ2 та КБ2В, Договірній ціні - наведено, що для виконання робіт Позивачем контрагентами замовниками (ТОВ «КС ДЕВЕЛОПМЕНТ» Замовник та ТОВ «ЕКСПЛУАТАЦІЙНЕ ПІДПРИЄМСТВО «ДОМСЕРВІС» Замовник та Генеральний підрядник) зазначена нульова вартість матеріалів, тобто це підтверджує те, що для виконання робіт контрагенти виконали свої зобов`язання встановлені наведеними вище Договорами, а саме, передали Позивачу матеріали та обладнання.

Таким чином, виконання позивачем робіт за Договором № 14-01/1 від 14.01.2025, Договором субпідряду № 01/01-25-1 від 01.01.2025 та Договором №02/01-25-2 від 02.01.2025 укладеними із ТОВ «КС Девелопмент» та ТОВ «Експлуатаційне підприємство «Домсервіс» в Закарпатській та Чернівецькій областях здійснювалось із використанням наданих контрагентами матеріалів та обладнання, а тому всі необхідні умови для виконання робіт були наявними в обсязі достатньому для виконання господарських зобов`язань, передбачених умовами зазначеного договору.

Верховний Суд у постанові від 05 січня 2021 року у справі №640/10988/20 зазначив, що «Комісія контролюючого органу, приймаючи рішення з посиланням на те, що у контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, має обґрунтувати суду, на підставі якої інформації комісія дійшла такого висновку та надати належні, допустимі докази в підтвердження цієї інформації.

Суд звертає увагу на те, що податкова інформація, наявна у контролюючого органу, є лише статистичними даними, які самі по собі не можуть свідчити про вчинення підприємством порушень та не підтверджує ризиковість платника податків.

Будь-яка податкова інформація, зокрема надана іншими контролюючими органами носить виключно інформативний характер та не є належним доказом в розумінні закону. Така позиція підтримується Верховним Судом, про що свідчить правовий висновок останнього, викладений у постановах від 02.04.2020 у справі № 160/93/19, від 04.06.2020 у справі № 340/422/19 та від 16.04.2021 у справі №813/1301/15.

Навіть якщо Порядком №1165 затверджено форму рішення, яка не передбачає конкретизації підстав у разі відповідності пунктам 1 - 8 критеріїв ризиковості платника податку, проте не виконання відповідачем обов`язку доказування, встановленого частиною другою статті 77 КАС України, а саме недоведеність суду правомірності прийняття рішення (що воно прийняте обґрунтовано, добросовісно, розсудливо, за наявності визначених Порядком № 1165 підстав), є підставою для визнання протиправним та скасування оскаржуваного рішення».

Аналогічна позиція викладена в постановах Верховного Суду від 31 березня 2023 року у справі № 340/3519/20, від 07 квітня 2023 року у справі № 280/3639/20.

Крім того оскаржуване рішення про відповідність позивача Критеріям ризиковості платника податку на додану вартість прийнято не за наслідками подання ним податкової накладної/розрахунку коригування для реєстрації, що має передувати моніторингу платника податку, моніторингу такої накладної/розрахунку коригування. У рішенні податковим органом не зазначено, яка саме операція та по якій податковій накладній була предметом дослідження та віднесена ним до ризикової.

Вказане рішення прийнято відповідачем у зв`язку з наявною податковою інформацією, що отримана з баз даних ДПС під час виконання функцій контролю, а не за наслідками подання останнім податкової накладної/ розрахунку коригування для реєстрації, що свідчить про прийняття такого рішення не у спосіб, визначений законом.

Така позиція підтримується Верховним Судом, про що свідчить правовий висновок останнього, викладений у постановах від 23.06.2022 у справі № 640/6130/20, від 14 травня 2025 року у справі № 260/3479/24.

Суд також зауважує, що матеріали справи не містять належних доказів, які б відображали інформацію, яка б свідчила про ймовірність уникнення платником податку виконання свого податкового обов`язку, що використовувалася податковим органом при прийнятті оскаржуваного рішення.

Відповідно до ч. 2 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень, адміністративні суди перевіряють: чи прийняті (вчинені) вони на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з використанням повноважень з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії): безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Отже, враховуючи вищевикладене, суд зробив висновок, що рішення відповідача про віднесення позивача до переліку ризикових платників не відповідає критеріям, встановленим ч.2 ст.2 Кодексу адміністративного судочинства України, оскільки є необґрунтованим та прийнятим без урахування всіх обставин, що мають значення для їх прийняття, а тому є протиправним та підлягає скасуванню.

Стосовно позовних вимог про зобов`язання ГУ ДПС у Дніпропетровській області виключити Товариство з обмеженою відповідальністю «ВІРАТРЕЙДІНГ» () з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Відповідно до абзацу 13 пункту 6 Порядку № 1165, у разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня за основним місцем обліку платника податку виключає платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Згідно з положеннями Порядку № 1165 саме по собі скасування у судовому порядку рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості є безумовною підставою для виключення комісією регіонального рівня платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості.

Оскільки, приписами пункту 6 Порядку № 1165 передбачено зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування у разі відповідності платника податків хоча б одному критерію ризиковості платника податку, суд вважає, що висновки про відповідність позивача пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку створюють перешкоди у здійсненні позивачем його подальшої господарської діяльності.

У судовій практиці (постанова Верховного Суду від 11.09.2019 у справі № 819/570/18) сформовано позицію щодо поняття дискреційних повноважень, під якими слід розуміти такі повноваження, коли у межах, які визначені законом, адміністративний орган має можливість самостійно (на власний розсуд) вибирати один з кількох варіантів конкретного правомірного рішення. Водночас, повноваження державних органів не є дискреційними, коли є лише один правомірний та законно обґрунтований варіант поведінки суб`єкта владних повноважень. Тобто, дискреційне повноваження може полягати у виборі діяти, чи не діяти, а якщо діяти, то у виборі варіанту рішення чи дії серед варіантів, що прямо або опосередковано закріплені у законі. Важливою ознакою такого вибору є те, що він здійснюється без необхідності узгодження варіанту вибору будь-ким. Таким чином, якщо за певних умов, суб`єкт владних повноважень має лише один законний спосіб дії, такі повноваження не є дискреційними, а особа, якої стосується це рішення суб`єкта владних повноважень (чи, найчастіше - бездіяльність) має право просити суд прямо зобов`язати суб`єкт владних повноважень вчинити конкретну дію чи прийняти рішення.

Стаття 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (право на ефективний засіб юридичного захисту) передбачає, що кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження.

Під ефективним засобом (способом) слід розуміти такий, що призводить до потрібних результатів, наслідків, дає найбільший ефект.

Таким чином, ефективний спосіб захисту повинен забезпечити поновлення порушеного права, бути адекватним наявним обставинам.

Верховний Суд у постанові від 10 квітня 2020 року по справі № 819/330/18 наголошував на тому, що прозорість адміністративних процедур є ефективним запобіжником державному свавіллю. Вмотивоване рішення демонструє особі, що вона була почута, дає стороні можливість апелювати проти нього. Лише за умови прийняття обґрунтованого рішення може забезпечуватися належний публічний та, зокрема, судовий контроль за адміністративними актами суб`єкта владних повноважень.

Верховний Суд у постанові від 16.02.2021 у справі №280/3235/20 зазначив, що право на оскарження в судовому порядку Рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника випливає з норм пункту 6 Порядку № 1165, за якими у разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня виключає платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку. Право на звернення до суду також передбачено в затвердженій формі Рішення (додаток 4 до Порядку № 1165), а саме, «Рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку може бути оскаржено в адміністративному або судовому порядку».

Отже, у спірному випадку, належним способом захисту прав позивача, який забезпечить їх ефективне поновлення, є зобов`язання Головного управління ДПС у Дніпропетровській області виключити Товариство з обмеженою відповідальністю «ВІРАТРЕЙДІНГ» () з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Частиною 1 статті 6 КАС України передбачено, що суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого зокрема людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави.

Відповідно до частини 1 статті 9 КАС України, розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Частиною 1 статті 77 КАС України визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Відповідно до частини 2 статті 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Із заявлених позовних вимог, на підставі системного аналізу положень чинного законодавства України та матеріалів справи, суд вважає, що викладені в позовній заяві доводи позивача є такими, що підлягають задоволенню.

Щодо розподілу судових витрат, суд зазначає наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Керуючись ст. 2, 9, 77, 78, 139, 241-246, 255, 262 , Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ВИРІШИВ:

Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "ВІРАТРЕЙДІНГ" (49005, м. Дніпро, вул. Левка Лук`яненка, буд. 39/41, офіс 61, код ЄДРПОУ 3834583) до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області (, 49005, м. Дніпро, вул. Сімферопольська, буд. 17-а) про визнання протиправним та скасування рішення та зобов`язання вчинити певні дії- задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати рішення Комісії Головного управління ДПС у Дніпропетровській області з питань зупинення реєстрації податкової накладеної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку №175110 від 11.08.2025 року.

Зобов`язати Головне управління ДПС у Дніпропетровській області виключити ТОВ "ВІРАТРЕЙДІНГ" () з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Стягнути з Головного управління ДПС у Дніпропетровській області (, 49005, м. Дніпро, вул. Сімферопольська, буд. 17-а) судовий збір на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "ВІРАТРЕЙДІНГ" (49005, м. Дніпро, вул. Левка Лук`яненка, буд. 39/41, офіс 61, код ЄДРПОУ 3834583) у розмірі 3028,00 грн.

Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст рішення суду складений 05 лютого 2026 року.

Суддя С.В. Ніколайчук