Справа № 360/7/26
Суддя: Т.І. Чернявська
Дата ухвалення: 2026-02-03 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЛУГАНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про продовження строку для усунення недоліків позовної заяви

03 лютого 2026 року м. ДніпроСправа № 360/7/26

Суддя Луганського окружного адміністративного суду Чернявська Т.І., перевіривши матеріали за позовною заявою ОСОБА_1 до Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) про визнання бездіяльності протиправною, зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

1 січня 2026 року до Луганського окружного адміністративного суду надійшла сформована 31 грудня 2025 року в підсистемі (модулі) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи «Електронний суд» позовна заява ОСОБА_1 (далі позивач) до Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) (далі відповідач), в якій позивач просить:

визнати протиправною бездіяльність Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) щодо непроведення з ОСОБА_1 остаточного розрахунку при звільненні;

зобов`язати Східне міжрегіональне управління Міністерства юстиції (м. Харків) виплатити на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу за період з 21 вересня 2023 року до 15 грудня 2023 року у розмірі 243151,20 грн та компенсацію за невикористану частину щорічної основної відпустки за період роботи з 7 жовтня 2022 року до 6 жовтня 2023 року, частину щорічної основної відпустки за період роботи з 7 жовтня 2023 року до 15 грудня 2023 року та щорічну додаткову оплачувану відпустку за 12 років стажу державної служби за 2023 рік у розмірі 74308,55 грн, з відрахуванням обов`язкових податків та інших обов`язкових платежів;

стягнути зі Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні по день винесення рішення.

Суд своєю ухвалою від 6 січня 2026 року залишив без руху позовну заяву та запропонував ОСОБА_1 протягом 10-ти (десяти) календарних днів з дати отримання цієї ухвали усунути недоліки позовної заяви та надати суду через підсистему (модуль) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи «Електронний суд»: позовну заяву, оформлену з дотриманням вимог, встановлених статтями 160, 161 КАС України, з доказами її надіслання до електронного кабінету відповідача; документ про сплату судового збору за позовними вимоги майнового характеру (розмір судового збору за позовну вимогу майнового характеру щодо стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні визначити неможливо, оскільки позивач не зазначила суму стягнення); заяву про залучення до участі у справі третьої особи (якщо позивач вважає за необхідне залучити до участі у справі третю особу), із зазначенням, на яких підставах третю особу належить залучити до участі у справі; заяву про поновлення строку звернення до суду з обґрунтуванням та документальним підтвердженням наявності поважних причин пропуску строку звернення до суду в частині позовних вимог про зобов`язання Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) виплатити на користь ОСОБА_1 компенсацію за невикористану частину щорічної основної відпустки за період роботи з 7 жовтня 2022 року до 6 жовтня 2023 року, частину щорічної основної відпустки за період роботи з 7 жовтня 2023 року до 15 грудня 2023 року та щорічну додаткову оплачувану відпустку за 12 років стажу державної служби за 2023 рік у розмірі 74308,55 грн, з відрахуванням обов`язкових податків та інших обов`язкових платежів.

Луганський окружний адміністративний суд ухвалою від 21 січня 2026 року визнав неповажними підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду з позовними вимогами щодо зобов`язання Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) виплатити на користь ОСОБА_1 компенсацію за невикористану частину щорічної основної відпустки за період роботи з 7 жовтня 2022 року до 6 жовтня 2023 року, частину щорічної основної відпустки за період роботи з 7 жовтня 2023 року до 15 грудня 2023 року та щорічну додаткову оплачувану відпустку за 12 років стажу державної служби за 2023 рік у розмірі 74308,55 грн, з відрахуванням обов`язкових податків та інших обов`язкових платежів, зазначені позивачем в уточненій позовній заяві від 15 січня 2026 року б/н; продовжив ОСОБА_1 строк для усунення недоліків позовної заяви на 10 (десять) календарних днів з дати отримання цієї ухвали; запропонував ОСОБА_1 протягом 10 (десяти) календарних днів з дати отримання цієї ухвали усунути недоліки позовної заяви та надати суду через підсистему (модуль) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи «Електронний суд» заяву про поновлення строку звернення до адміністративного суду з позовними вимогами щодо зобов`язання Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) виплатити на користь ОСОБА_1 компенсацію за невикористану частину щорічної основної відпустки за період роботи з 7 жовтня 2022 року до 6 жовтня 2023 року, частину щорічної основної відпустки за період роботи з 7 жовтня 2023 року до 15 грудня 2023 року та щорічну додаткову оплачувану відпустку за 12 років стажу державної служби за 2023 рік у розмірі 74308,55 грн, з відрахуванням обов`язкових податків та інших обов`язкових платежів, в якій вказати інші підстави для поновлення пропущеного строку.

2 лютого 2026 року від позивача через підсистему (модуль) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи «Електронний суд» за вхідним реєстраційним № 1423/2026 надійшла уточнена позовна заява від 2 лютого 2026 року б/н.

З урахуванням уточненої позовної заяви від 2 лютого 2026 року б/н позивач просить (орфографія та семантика оригіналу збережена):

визнати протиправною бездіяльність Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) щодо не нарахування та невиплати ОСОБА_1 середнього заробітку за час вимушеного прогулу з 21.09.2023 по 15.12.2023;

стягнути зі Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Харків) на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу з 21.09.2023 по 15.12.2023 у розмірі 243151,20 грн з відрахуванням обов`язкових податків та інших обов`язкових платежів;

стягнути зі Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Харків) середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні по день винесення рішення у розмірі 452531,40.

Розглянувши надані позивачем матеріали в сукупності з позовною заявою, суддя дійшов висновку, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), у зв`язку з чим суд вважає за необхідне продовжити позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви.

Відповідно до частини третьої статті 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до частини другої статті 132 КАС України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України від 8 липня 2011 року № 3674-VI «Про судовий збір» (далі - Закон № 3674-VI).

Згідно із частиною першою статті 3 Закону № 3674-VI судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

Частиною першою статті 4 Закону № 3674-VI встановлено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до частини третьої статті 6 Закону № 3674-VI за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Згідно із частиною другою статті 4 Закону № 3674-VI за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру фізичною особою сплачується судовий збір у розмірі 1 відсотку ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру фізичною особою сплачується судовий збір у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Станом на 1 січня 2025 року розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб становив 3028,00 грн. Тобто, за одну вимогу немайнового характеру фізична особа мала сплатити судовий збір у розмірі 1211,20 грн, а за вимогу майнового характеру - судовий збір у розмірі не менше 1211,20 грн.

Водночас, відповідно до частини третьої статті 4 Закону № 3674-VI при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Системний аналіз частини першої статті 5 та частини другої статті 245 КАС України дає підстави для висновку, що вимога про визнання протиправними акта, дії чи бездіяльності як передумова для застосування інших способів захисту порушеного права (скасувати або визнати нечинним рішення чи окремі його положення, зобов`язати прийняти рішення, вчинити дії або утриматися від їх вчинення тощо) як наслідків протиправності акта, дії чи бездіяльності є однією вимогою немайнового характеру (такий правовий висновок про застосування норм Закону № 3674-VI при визначенні розміру судового збору за подання позовної заяви, в якій об`єднано декілька вимог, був зроблений Верховним Судом у постановах від 12 листопада 2019 року у справі № 640/21330/18, від 5 червня 2020 року у справі № 280/5161/19, від 2 вересня 2022 року у справі № 804/2339/17 та Великою Палатою Верховного Суду в постанові від 18 листопада 2020 року у справі № 9901/67/20).

З урахуванням уточненої позовної заяви від 2 лютого 2026 року б/н позивач у цій позовній заяві завила одну позовну вимогу немайнового характеру (визнання протиправною бездіяльності Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) щодо ненарахування та невиплати ОСОБА_1 середнього заробітку за час вимушеного прогулу з 21.09.2023 по 15.12.2023) та дві позовні вимоги майнового характеру (стягнення зі Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) на користь ОСОБА_1 середнього заробітку за час вимушеного прогулу з 21.09.2023 по 15.12.2023 у розмірі 243151,20 грн з відрахуванням обов`язкових податків та інших обов`язкових платежів (перша) та стягнення зі Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні по день винесення рішення у розмірі 452531,40 грн (друга).

За позовною вимогою немайнового характеру та позовною вимогою майнового характеру про стягнення зі Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) на користь ОСОБА_1 середнього заробітку за час вимушеного прогулу з 21.09.2023 по 15.12.2023 у розмірі 243151,20 грн з відрахуванням обов`язкових податків та інших обов`язкових платежів, позивач на підставі пункту 1 частини першої статті 5 Закону № 3674-VI звільнена від сплати судового збору.

Водночас, у постанові від 18 березня 2020 року у справі № 711/4010/13-ц (№ рішення в ЄДРСР 89251582) Великою Палатою Верховного Суду зроблено висновок, що вихідна допомога та середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні (зокрема, і за час затримки виплати такої допомоги) не належать до структури заробітної плати, тобто не є основною чи додатковою заробітною платою, а також не є іншою заохочувальною чи компенсаційною виплатою, що входить до такої структури. Окрім того, Велика Палата Верховного Суду звернула увагу на те, що як вихідна допомога, так і середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні мають разовий характер (пункти 53, 54).

Згідно з пунктом 104 постанови Великої Палати Верховного Суду від 26 червня 2019 року у справі № 761/9584/15-ц (№ рішення в ЄДРСР 87952206) з урахуванням висновку, викладеного в постанові Верховного Суду від 30 січня 2019 року у справі № 910/4518/16 (провадження № 12-301гс18) та поставі Верховного Суду України від 30 листопада 2016 року у справі № 226/168/15-ц (провадження № 6-1121цс16), з 1 вересня 2015 року працівник не вважається звільненим від сплати судового збору за звернення до суду з позовними вимогами про стягнення з роботодавця середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні.

Оскільки середній заробіток (середнє грошове забезпечення) за час затримки розрахунку при звільненні не належить до структури заробітної плати (грошового забезпечення), позивач у спірних правовідносинах не звільнена від сплати судового збору відповідно до пункту 1 частини першої статті 5 Закону № 3674-VI.

Позивач за подання позову майнового характеру про стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні сплатила судовий у розмірі 1211,20 грн.

Водночас, суд зазначає, що оскільки позивач просить стягнути на свою користь середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні у розмірі 452531,40 грн, то позивач має сплатити судовий збір у розмірі 1 відсоток від ціни позову, а саме 4525,31 грн.

З урахуванням застосування коефіцієнту 0,8 для пониження розміру ставки судового збору за подання позовної заяви в електронній формі, позивач мала сплатити 3620,25 грн (4525,31 грн х 0,8).

Отже, позивач має доплатити судовий збір за майнову вимогу у розмірі 2409,05 грн.

Зазначений недолік позовної заяви може бути усунений шляхом надання суду документа про сплату судового збору за позовними вимогами майнового характеру щодо стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні у розмірі 2409,05 грн за такими реквізитами для сплати судового збору: отримувач коштів - ГУК у Луг. обл./МТГ м. Сєвєр/22030101, код отримувача 37991110, банк отримувача Казначейство України (ел. адм. подат.), рахунок отримувача UA4012499, відомча ознака «84» Окружні адміністративні суди, призначення платежу - *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті); Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Луганський окружний адміністративний суд (назва суду, де розглядається справа).

Враховуючи, що позивачем уточнено позовні вимоги та визначено суму до стягнення, суд вважає за необхідне продовжити строк для усунення недоліків на п`ять календарних днів з дня отримання ухвали про продовження строку для усунення недоліків позовної заяви.

Керуючись статтями 160, 161, 169, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя

УХВАЛИВ:

Продовжити ОСОБА_1 строк для усунення недоліків позовної заяви на 5 (п`ять) календарних днів з дати отримання цієї ухвали.

Запропонувати ОСОБА_1 протягом 5 (п`яти) календарних днів з дати отримання цієї ухвали усунути недоліки позовної заяви та надати суду через підсистему (модуль) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи «Електронний суд документ про сплату судового збору за позовними вимогами майнового характеру щодо стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні у розмірі 2409,05 грн.

Якщо недоліки позовної заяви не будуть усунуті у строк, встановлений судом, позовна заява буде повернута позивачеві та вважатиметься неподаною.

Копію ухвали надіслати позивачу до електронного кабінету за допомогою підсистеми (модуля) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи «Електронний суд».

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню в апеляційному порядку окремо від рішення суду не підлягає. Заперечення на ухвалу, що не підлягає оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Т.І. Чернявська