Справа № 280/11069/25
Суддя: Артоуз Олеся Олександрівна
Дата ухвалення: 2026-02-03 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЗАПОРІЗЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

ЩОДО ЗАЛИШЕННЯ ПОЗОВНОЇ ЗАЯВИ БЕЗ РОЗГЛЯДУ

03 лютого 2026 року Справа № 280/11069/25
м. Запоріжжя

Суддя Запорізького окружного адміністративного суду Артоуз О.О., розглянувши в судовому засіданні клопотання відповідача про залишення позовної заяви без розгляду у справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «УКРПРОДТРЕЙДИНГ» (Україна, 69063, Запорізька обл., м. Запоріжжя, вул. Поштова, буд. 53 ) представник Лук`яненко Олександр Олександрович (Україна, 69063, Запорізька обл., м. Запоріжжя, вул. Поштова, будинок 53 РНОКПП НОМЕР_1 ) до Головного управління ДПС у Київській області як відокремленого структурного підрозділу ДПС (03151, м. Київ, вул. Святослава Хороброго, 5А, ) про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення - рішення, -

ВСТАНОВИВ:

16 грудня 2025 року до Запорізького окружного адміністративного суду засобами системи «Електронний суд» надійшла позовна заява Товариства з обмеженою відповідальністю «УКРПРОДТРЕЙДИНГ» (далі - позивач) до Головного управління ДПС у Київській області як відокремленого структурного підрозділу ДПС (далі - відповідач) про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення - рішення, відповідно до якої позивач просить суд:

визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення форми «В4» від 29.05.2025 №243700714, яке винесене Головним управлінням ДПС у Київській області (ЄДРПОУ ВП 44096797);

стягнути на користь ТОВ «УКРПРОДТРЕЙДИНГ» (код з , адреса: 69063, Україна, Запорізька обл., місто Запоріжжя, вулиця Поштова, будинок 53) судовий збір у сумі 24 224 грн. 00 коп шляхом безспірного списання за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Київській області як відокремленого структурного підрозділу ДПС (ЄДРПОУ ВП 44096797, адреса: вул. Святослава Хороброго, 5А, м. Київ, 03151).

07 січня 2026 року на адресу суду надійшло клопотання відповідача про залишення позовної заяви без розгляду. Відповідач вважає, що позивачем пропущено строк звернення до адміністративного суду. Зазначає, що спірне податкове повідомлення-рішення від 29.05.2025 № 243700714 було надіслане ГУ ДПС у Київській області на податкову адресу Позивача 29.05.2025 та отримано товариством 04.06.2025, а позовну заяву подано 16.12.2025, матеріалами справи підтверджується факт пропуску позивачем шестимісячного строку звернення до суду з позовною заявою. ГУ ДПС звертає увагу, що ТОВ «УКРПРОДТРЕЙДИНГ» у спірний період не було вчинено усіх залежних та можливих від нього дій, які б свідчили про бажання та дійсний намір реалізації наданих законом процесуального права на подання адміністративного позову.

Позивачем 12.01.2026 надано суду заперечення на клопотання відповідача про залишення позовної заяви без розгляду. Позивач вказує на те, що ТОВ «УКРПРОДТРЕЙДИНГ» подавало заяву про бажання отримувати документи через електронний кабінет від 07.08.2024, у якій також вказало електронну адресу: . В той же час, Відповідач не надав доказів до відзиву, що ним податкове повідомлення-рішення форми «В4» від 29.05.2025 №243700714 надсилалося в електронний кабінет з одночасним надісланням платнику податків на його електронну адресу (адреси) інформації про вид документа, дату та час його надіслання в електронний кабінет (згідно з п. 42.4 ст.42 ПК України). Також у матеріалах справи №280/11069/25 немає і до відзиву Відповідачем не додано належних доказів надсилання засобами поштового зв`язку «УКРПОШТА»: податкового повідомлення-рішення форми «В4» від 29.05.2025 №243700714. У свою чергу, надане до відзиву рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення №700 є неналежним доказом, адже з наданих відповідачем так званих «доказів» не можливо ідентифікувати що саме (які саме документи) направлялося ТОВ «УКРПРОДТРЕЙДИНГ». Тим більше, ОСОБА_1 ніколи не працювала в ТОВ «УКРПРОДТРЕЙДИНГ», а тому не зрозуміло хто і чому і за який документ поставив підпис у рекомендованому повідомленні. Також, позивач у позові та у заяві про поновлення строку для подання позову пояснив, що ним у період з 04.06.2025 по 16.12.2025 робилися запити на доступ про публічну інформацію для з`ясування наявності підстав для оскарження податкового повідомлення-рішення форми «В4» від 29.05.2025 №243700714 у судовому порядку. Так, у відповідь на запит від 26.11.2025 №2 на публічну інформацію листом ГУ ДПС у Київській області від 03.12.2025 №311/ЗПІ/10-36-07-14 ТОВ «УКРПРОДТРЕЙДИНГ» вперше отримало 03.12.2025 податкове повідомлення-рішення від 29.05.2025 №243700714 та акт документальної невиїзної перевірки. У відповідь на запит від 05.12.2025 №2 на публічну інформацію листом ГУ ДПС у Київській області від 10.12.2025 №316/ЗПІ/10-36-07-14 надало ТОВ «УКРПРОДТРЕЙДИНГ» копію наказу від 10.03.2025 №974-п та копію повідомлення від 10.03.2024 №334/10-36-07-14, а також висвітило обставини щодо проведення перевірки. Тільки після отримання від Відповідача відповідей Позивачем з`ясовано про наявні підстави щодо оскарження податкового повідомлення-рішення від 29.05.2025 №243700714 у судовому порядку. Позивач просить відмовити у задоволенні клопотання Головного управління ДПС у Київській області як відокремленого структурного підрозділу ДПС про залишення позовної заяви без розгляду.

Представник позивача в підготовче засідання 03.02.2026 подано заяву про закінчення підготовчого провадження та призначення справи до розгляду по суті

Представником відповідача 03.02.2026 подано заяву про залишення позову без розгляду з раніше наведених підстав.

Згідно з нормами ч. 3 ст. 205 КАС України, якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки.

Відповідно до вимог ч. 4 ст. 229 КАС України, фіксування підготовчого судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Згідно з п. 10 ч.1 ст. 4 КАС України письмове провадження - розгляд і вирішення адміністративної справи або окремого процесуального питання в суді першої, апеляційної чи касаційної інстанції без повідомлення та (або) виклику учасників справи та проведення судового засідання на підставі матеріалів справи у випадках, встановлених цим Кодексом.

Суд, розглянувши заяву, вивчивши письмові матеріали справи, зазначає наступне.

Згідно з ч.1 ст.118 КАС України процесуальні строки - це встановлені законом або судом строки, у межах яких вчиняються процесуальні дії. Процесуальні строки встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені - встановлюються судом.

Процесуальні строки визначаються днями, місяцями і роками, а також можуть визначатися вказівкою на подію, яка повинна неминуче настати (ч.2 ст.118 КАС України).

За змістом ч.1 ст.122 КАС України адміністративний позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів (ч.2 ст.122 КАС України).

Згідно з частиною першою статті 45 КАС України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.

Відповідно до пункту шостого частини п`ятої статті 44 КАС України учасники справи зобов`язані виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки.

Законодавче обмеження строку оскарження судового рішення, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах.

У питанні наявності підстав для поновлення строку звернення до суду з позовом, усталеним є підхід Верховного Суду про те, що поважність причин пропуску є оціночним поняттям та за відсутності визначеного законом переліку причин, які можуть бути визнані поважними для захисту порушеного права, відноситься до компетенції суду, який безпосередньо розглядає спір, вирішується судом у кожному конкретному випадку з урахуванням фактичних обставин кожної справи. Тобто, оцінюючи поважність підстав несвоєчасного звернення до суду, слід виходити з того, що причина пропуску строку є поважною, якщо вона відповідає одночасно усім таким умова: 1) це обставина або кілька обставин, яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк; 2) це обставина, яка виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк; 3) ця причина виникла протягом строку, який пропущено; 4) ця обставина підтверджується належними і допустимими засобами доказування. Усталеною також є і практика Верховного Суду, що в межах кожної конкретної справи під час вирішення питання про поновлення строку суд надає оцінку обставинам, які слугували перешкодою для своєчасного звернення до суду у взаємозв`язку із: тривалістю строку, який пропущено; поведінкою сторони протягом цього строку; діями, які він вчиняв, і чи пов`язані вони з готуванням до звернення до суду та оцінювати їх в сукупності. Отже, поновленню підлягають лише порушені з поважних причин процесуальні строки, встановлені законом. У свою чергу, поважною може бути визнано причину, яка носить об`єктивний характер, та з обставин незалежних від сторони унеможливила звернення до суду з адміністративним позовом.

Відповідно до пункту 38 постанови Верховного Суду від 23.02.2023 у справі № 640/7095/22 при оцінці поважності причин пропуску процесуального строку з причини введення воєнного стану в Україні додатково слід брати до уваги, зокрема: територіальне місцезнаходження суду, порядок його функціонування; місце проживання (місцезнаходження) заявника; ведення на відповідній території бойових дій або розташування у безпосередній близькості до такої території, посилення ракетних обстрілів у відповідний проміжок часу, що об`єктивно створювало реальну небезпеку для життя учасників процесу; тривалість самого процесуального строку та час, який минув із дати завершення процесуального строку; наявність чи відсутність обставин, які об`єктивно перешкоджали конкретній особі реалізувати своє право (повноваження) у межах визначеного процесуального строку; поведінку особи, яка звертається з відповідним клопотанням, зокрема, чи вживала особа розумних заходів для того, щоб реалізувати своє право (повноваження) у межах процесуального строку та якнайшвидше після його закінчення (у разі наявності поважних причин його пропуску) та інші доречні обставини.

Відповідно до правових висновків, викладених у постанові Верховного Суду від 29.09.2022 у справі № 500/1912/22, протягом усього періоду дії воєнного стану, запровадженого на території України у зв`язку із збройною агресією російської федерації, суворе застосування адміністративними судами процесуальних строків стосовно звернення до суду із позовними заявами, апеляційними і касаційними скаргами, іншими процесуальними документами може мати ознаки невиправданого обмеження доступу до суду, гарантованого статтями 55, 124, 129 Конституції України, статтею 14 Міжнародного пакту про громадянські і політичні права та статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. Також, слід зазначити, що при обмеженні, зокрема, права звернення до суду порушується принцип справедливого та публічного суду, що суперечить Європейській конвенції про захист прав людини і основних свобод 1950 року, яка ратифікована Законом України від 17 липня 1997 року № 475/97. Так, у справі Delcourt v. Belgium Суд зазначив, що "у демократичному суспільстві у світлі розуміння Конвенції, право на справедливий суд посідає настільки значне місце, що обмежувальне тлумачення статті 6 не відповідало б меті та призначенню цього положення". У справі Bellet v. Fгапсе Суд зазначив, що "стаття 6 § 1 Конвенції містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу, наданий національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві. Для того, щоб доступ був ефективним, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити дії, які становлять втручання у її права". Враховуючи викладені обставини та їх сукупність є всі підстави поновити пропущений строк звернення до адміністративного суду через поважність причин такого пропуску строку (аналогічної позиції, наприклад, дотримується Верховний Суд у постанові від 31.01.2024 у справі №320/1753/23).

Судом, на підставі наявних матеріалів справи встановлено наступне: відсутність належних доказів щодо вручення податкового повідомлення-рішення форми «В4» від 29.05.2025 №243700714 - 04.06.2025, оскаржуване рішення позивачем отримано - 03.12.2025; на військовий стан (повітряні тривоги та відключення світла); на збирання доказів, які Позивач робив для підготовки позову. Тобто, поведінка позивача не була пасивною, а була добросовісною і сумлінною, а обставини є поважними.

Враховуючи викладене, суд приходить до висновку, що у задоволенні клопотання відповідача про залишення позову без розгляду слід відмовити.

Керуючись ст. ст. 122, 123, 240, 248, Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання Головного управління ДПС у Київській області як відокремленого структурного підрозділу ДПС про залишення позовної заяви без розгляду у справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «УКРПРОДТРЕЙДИНГ» (Україна, 69063, Запорізька обл., м. Запоріжжя, вул. Поштова, буд. 53 ) представник Лук`яненко Олександр Олександрович ( АДРЕСА_1 РНОКПП НОМЕР_1 ) до Головного управління ДПС у Київській області як відокремленого структурного підрозділу ДПС (03151, м. Київ, вул. Святослава Хороброго, 5А, ) про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення - рішення, відмовити.

Копію ухвали надіслати учасникам справи.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання та оскарженню не підлягає.

Заперечення на ухвалу можуть бути викладені в апеляційній скарзі на рішення суду.

Ухвала виготовлена та підписана 03 лютого 2026 року.

Суддя О.О. Артоуз