Справа № 240/2631/26
Суддя: Горовенко Анна Василівна
Дата ухвалення: 2026-02-02 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

02 лютого 2026 року м. Житомир

справа № 240/2631/26

категорія 109020100

Суддя Житомирського окружного адміністративного суду Горовенко А.В., розглядаючи позовну заяву Керівника Звягельської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Державного агентства лісових ресурсів, Центрального міжрегіонального управління лісового та мисливського господарства та Державної екологічної інспекції Поліського округу до Довбиської селищної ради Звягельського району Житомирської області про визнання протиправною бездіяльності, зобов`язання вчинити дії,-

встановив:

Керівник Звягельської окружної прокуратури звернувся до суду з позовом в інтересах держави в особі Державного агентства лісових ресурсів, Центрального міжрегіонального управління лісового та мисливського господарства та Державної екологічної інспекції Поліського округу, у якому просить:

- визнати протиправною бездіяльність Довбиської селищної ради Звягельського району Житомирської області щодо неприйняття акту у формі рішення за результатами розгляду на сесії ради подання Центрального міжрегіонального управління лісового та мисливського господарства від 31.01.2025 №04-17/64 про віднесення земельних ділянок до самозалісених земель;

- зобов`язати Довбиську селищну раду Звягельського району Житомирської області розглянути на сесії ради подання Центрального міжрегіонального управління лісового та мисливського господарства від 31.01.2025 №04-17/64 про віднесення земельних ділянок до самозалісених земель та прийняти за результатами розгляду акт у формі рішення.

Перевіряючи адміністративний позов на його відповідність вимогам статті 160, 161 Кодексу адміністративного судочинства України, суд дійшов до висновку, що дана позовна заява не відповідає положенням вказаних статей з наступних підстав.

Частиною 1 статті 161 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

При цьому згідно з частиною 2 статті 94 Кодексу адміністративного судочинства України письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не визначено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього.

Частинами 4 та 5 тієї ж правової норми встановлено, що копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством. Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Відповідно до частини 4 статті 55 Кодексу адміністративного судочинства України держава, Автономна Республіка Крим, територіальна громада беруть участь у справі через відповідний орган державної влади, орган влади Автономної Республіки Крим, орган місцевого самоврядування відповідно до його компетенції, від імені якого діє його керівник, інша уповноважена особа відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим, органу місцевого самоврядування), або через представника.

З аналізу наведених норм слідує, що документи, які додаються до позовної заяви, повинні бути засвідчені особою, яка має повноваження на самопредставництво суб`єкта владних повноважень, або представником (адвокатом).

Згідно з матеріалами, доданими до позовної заяви на підтвердження обставин, на яких ґрунтуються позовні вимоги, позивачем додано ксерокопії документів, які засвідчені написом "з оригіналом згідно" та підписом особи "прокурор Солоп В.П."

Водночас, до позовної заяви не додано документів, що підтверджують повноваження такої особи на засвідчення копій цих документів.

Таким чином, позовна заява не відповідає вимогам частини 4 статті 161 Кодексу адміністративного судочинства України.

Крім цього, відповідно до п.5 ч.1 ст.171 КАС України суддя, після одержання позовної заяви з`ясовує, чи: позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).

Згідно із вимогами частини другої статті 122 КАС України для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень встановлюється тримісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня виникнення підстав, що дають суб`єкту владних повноважень право на пред`явлення визначених законом вимог. Цим Кодексом та іншими законами можуть також встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень.

В постанові від 05 липня 2023 року у справі № 380/15396/22 Верховний Суд дійшов висновків, що у випадку звернення прокурора із позовом в інтересах держави положення частини другої статті 122 КАС України (для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень встановлюється тримісячний строк, який обчислюється з дня виникнення відповідних підстав) слід застосовувати з урахуванням вимог частини третьої та четвертої статті 23 Закону України «Про прокуратуру», які серед іншого, вимагають від прокурора перед зверненням до суду з позовом в інтересах держави довести, що відповідний суб`єкт владних повноважень не здійснює або неналежним чином здійснює захист законних інтересів держави, а також попередньо, до звернення до суду, повідомити про це відповідного суб`єкта владних повноважень; крім того лише у такій ситуації прокурор отримує право запитувати інформацію, яка на законних підставах належить цьому суб`єкту, витребовувати та отримувати від нього матеріали та їх копії.

Враховуючи викладене, у спірних правовідносинах тримісячний строк звернення до суду має обраховуватись саме з моменту виявлення прокурором відповідних порушень інтересів держави.

Наслідки пропущення строків звернення до адміністративного суду регламентовані статтею 123 КАС України.

Суд зауважує, що вирішення питання про поновлення строку звернення до суду, суд здійснює виключно з ініціативи та у межах наведених доводів заінтересованої особи.

Строк звернення до адміністративного суду це проміжок часу після виникнення спору у публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів. При цьому перебіг такого строку починається з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Частиною 6 ст.161 КАС України визначено, що у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Згідно з усталеної практики Верховного Суду, причина пропуску строку може вважатися поважною, якщо вона відповідає одночасно усім таким умовам: 1) це обставина або кілька обставин, яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк; 2) це обставина, яка виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк; 3) ця причина виникла протягом строку, який пропущено; 4) ця обставина підтверджується належними і допустимими засобами доказування.

При цьому, поважними причинами можуть визнаватися лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належним чином.

Отже, поновленню підлягають лише порушені з поважних причин процесуальні строки, встановлені законом. В свою чергу, поважною може бути визнано причину, яка носить об`єктивний характер, та з обставин незалежних від позивача унеможливила звернення до суду з адміністративним позовом (Постанова Верховного Суду від 27.11.2018 у справі № 473/2236/17).

У прохальній частині позовної заяви позивач просить визнати протиправною бездіяльність Довбиської селищної ради Звягельського району Житомирської області щодо неприйняття акту у формі рішення за результатами розгляду на сесії ради подання Центрального міжрегіонального управління лісового та мисливського господарства від 31.01.2025 №04-17/64 про віднесення земельних ділянок до самозалісених земель та зобов`язати відповідача розглянути на сесії ради подання Центрального міжрегіонального управління лісового та мисливського господарства від 31.01.2025 №04-17/64 про віднесення земельних ділянок до самозалісених земель та прийняти за результатами розгляду акт у формі рішення.

Водночас, позивач звернувся до Житомирського окружного адміністративного суду лише 23.01.2026 (шляхом направлення позовної заяви засобами поштового зв`язку).

Частиною 6 статті 161 КАС України визначено, що у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Окремо викладеної заяви про поновлення пропущеного строку звернення до суду з доказами на підтвердження поважності причин його пропуску позивач до суду не подав.

Відповідно до ч. 1 ст. 123 КАС України, у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Таким чином, позивачу слід надати пояснення та докази на їх підтвердження, що свідчать про обставин, які об`єктивно перешкоджали прокурору звернутись до суду з адміністративним позовом у строки, визначені ст.122 КАС України.

Частинами першою та другою статті 169 КАС України, визначено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

З урахуванням викладеного, позовну заяву слід залишити без руху із встановленням позивачу строку для усунення її недоліків шляхом подання до суду:

- належним чином засвідчених копій додатків до позовної заяви.

- заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду з доказами на підтвердження поважності причин його пропуску

Керуючись статтями 160, 161, 169, 243, 248, 256, 294 Кодексу адміністративного судочинства України, Житомирський окружний адміністративний суд, -

ухвалив:

1. Позовну заяву Керівника Звягельської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Державного агентства лісових ресурсів, Центрального міжрегіонального управління лісового та мисливського господарства та Державної екологічної інспекції Поліського округу до Довбиської селищної ради Звягельського району Житомирської області про визнання протиправною бездіяльності, зобов`язання вчинити дії, - залишити без руху.

2. Встановити позивачу строк для усунення зазначених недоліків позовної заяви - 10 днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

3. Роз`яснити позивачу, що у випадку невиконання вимог ухвали у встановлений судом строк позовну заяву буде повернено.

4. Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя А.В. Горовенко