Справа № 712/17445/25
Суддя: Лариса ТРОФІМОВА
Дата ухвалення: 2026-02-02 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

02 лютого 2026 року Справа № 712/17445/25
м. Черкаси
Черкаський окружний адміністративний суд перевірив матеріали адміністративної справи №712/17445/25 за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до ІНФОРМАЦІЯ_1 ( АДРЕСА_2 , ЄДРПОУ НОМЕР_2 ) про скасування постанови про адміністративне правопорушення, постановив ухвалу.

Соснівським районним судом м.Черкаси (суддя Марцішевська О.М.) адміністративний позов переданий на розгляд за підсудністю до Черкаського окружного адміністративного суду (бульвар Шевченка 117, Черкаси, Черкаська область, 18002) у справі №712/17445/25. Спірні правовідносини виникли з приводу рішення суб`єкта владних повноважень у справі про притягнення позивача до адміністративної відповідальності, а також з приводу внесення відповідачем відомостей до інформаційних систем про військовозобов`язаних (в тому числі ЄДРПВР/"Оберіг" та електронному кабінеті/"Резерв+") шляхом внесення відповідних змін та/або передання коригуючих відомостей (набору даних). Зі змісту позовних вимог слідує, що позивач просить суд: скасувати постанову у справі про адміністративне правопорушення від 25.11.2025 № F3527966 за ст.210-1 КУпАП та закрити провадження у справі на підставі п.1 ч.1 ст.247 КУпАП (вказана позовна вимога відповідно до ч. 1 ст. 20 КАС України підсудна місцевому загальному суду як адміністративному суду), зобов`язати ІНФОРМАЦІЯ_2 у 5 денний строк з дня набрання судовим рішенням законної сили забезпечити відображення забезпечити відображення факту скасування постанови та закриття провадження у справі в інформаційних системах про військовозобов`язаних (в тому числі ЄДРПВР/"Оберіг" та електронному кабінеті/"Резерв+") шляхом внесення відповідних змін та/або передання коригуючих відомостей (набору даних) у порядку, визначеному законодавством (вказана позовна відповідно до ч. 2 ст. 20 КАС України підсудна окружному адміністративному суду) (ЄДРСР 132942086).

У разі зміни складу суду розгляд справи починається спочатку, за винятком випадків, визначених КАС України (ч.2 ст.35 КАС України).

У справі №160/31249/24 встановлено судом, та не заперечується відповідачем, ОСОБА_1 не притягнутий до адміністративної відповідальності. Диспозиція статті 210 КУпАП передбачає адміністративну відповідальність саме за порушення призовниками, військовозобов`язаними, резервістами правил військового обліку. Оскільки факту притягнення до відповідальності позивача не було (суд встановив, що згідно з даними Листа ІНФОРМАЦІЯ_4 від 04.11.2024 №4/12372 210-1, протокол по КУпАП стосовно ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_6 не складався), суд зазначає, що відомості до Реєстру внесені безпідставно (ЄДРСР 127021385).

З огляду на притягнення позивача до адміністративної відповідальності за наявного акта про адміністративне правопорушення від 25.11.2025 № F3527966 Позивач має оскаржити з дотриманням вимог КАС України, обравши спосіб захисту відповідно до п.2 ч.1 ст.5 КАС України з обгрунтуванням протиправності до Соснівського районного суду м.Черкаси, який має право вирішити питання щодо заходів забезпечення позову за заявою учасника справи, якщо невжиття таких заходів може ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду.

Оскільки Закон України «Про Єдиний державний реєстр призовників, військовозобов`язаних та резервістів» не містить покликань на інформаційну систему Оберіг, позивач не покликається на відповідний нормативно-правовий акт у публічно-правовому спорі усупереч вимог п.4, 5, 9 ч.5 ст.160 КАС України, то суд доходить висновку про залишення адміністративного позову без руху.

ВПВС у справі № 990/150/23 у п.28 постанови зазначає: реалізуючи передбачене статтею 55 Конституції України, статтею 5 КАС України право на судовий захист, звертаючись до суду, особа вказує в позові власне суб`єктивне уявлення про порушене право чи охоронюваний інтерес та спосіб його захисту; п.33 - звертаючись до суду, позивач самостійно визначає у позовній заяві, яке його право чи охоронюваний законом інтерес порушено особою, до якої пред`явлено позов, та зазначає, які саме дії необхідно вчинити суду для відновлення порушеного права; п. 37 зміст позовних вимог - це максимально чітко і зрозуміло сформовані визначення способу захисту порушеного права, свободи чи інтересу у прохальній частині позову; п.43 - формулювання прохальної частини позову із зазначенням альтернатив можливих способів захисту порушеного права є таким, що не відповідає положенням КАС України.

Верховний Суд у справі №520/2626/24 ЄДРСР 130842944 вказує: без установлення вказаних обставин, а саме: чи був взятий позивач на військовий облік та якщо так, то яким територіальним центром комплектування та соціальної підтримки, Верховний Суд не вбачає можливості для формування висновку стосовно правомірності взяття особи на військовий облік.

У разі виявлення зловживання процесуальними правами, суд зобов`язаний ужити заходів для запобігання таким порушенням, як передбачено частиною четвертою статті 45 КАС України.

Враховуючи правову природу «адвокатського запиту», та зважаючи на порушені питання в адвокатському запиті, він не є зверненням військовозобов`язаного щодо вирішення питання про надання відстрочки від призову. На цьому наголосив Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду у постанові від 7 листопада 2024 року у справі №340/2502/23.

У матеріалах позовної заяви наявна копія адвокатського запиту, проте відомості про адвоката з дотриманням вимог ст.160, 161 КАС України не зазначені та про електронний кабінет адвоката не повідомлено; довідка територіальної громади про зареєстроване місце проживання позивача не надана.

Згідно з висновками ВС у постанові від 24 червня 2024 року у справі №554/7669/21 (відступ від висновку щодо застосування норм процесуального права (частина перша статті 28 ЦПК України), викладеного у постановах Верховного Суду у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 17 червня 2022 року у справі № 556/1395/21, Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного від 12 лютого 2020 року у справі № 161/1246/18 щодо визначення підсудності за фактичним місцем проживання або перебування позивача, відмінним від зареєстрованого) про визначення територіальної юрисдикції (підсудності), яке здійснюється з урахуванням зареєстрованого місця проживання.

До наданої копії заяви від 31.07.2025 не надані відомості про направлення/вручення/отримання Відповідачем.

У відповіді від 25.08.2025 йдеться про неоновлення даних і відсутність відомостей про проходження ВЛК.

Перевірка рішення штатної ВЛК на предмет того, чи дотримані всі умови та критерії, передбачені Положенням №402 під час проведення медичного огляду військового, належить до функцій ВЛК регіону чи ЦВЛК.

Відповідно до ч.2 ст.80 КАС України у клопотанні про витребування доказів повинно бути зазначено: 1) який доказ витребовується; 2) обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, що він може спростувати; 3) підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа; 4) заходи, яких особа, що подає клопотання, вжила для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів, та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу.

Преюдицію утворюють виключно лише ті обставини, що безпосередньо досліджувалися і встановлювалися судом, що знайшло відображення в мотивувальній частині судового акта, проте матеріали справи і сформовані вимоги не містять інформації про набрання судовим рішенням законної сили у спірних правовідносинах.

За наявної редакції позовної заяви (скасувати постанову від 25.11.2025 за ст.210-1 КУпАП; закрити провадження у справі про адміністративне правопорушення; зобов`язати ІНФОРМАЦІЯ_2 з дня набрання рішенням законної сили внести коригуючі відомості) суд не виявив вимог, що належать вирішенню Черкаським окружним адміністративним судом.

Адміністративний орган - орган виконавчої влади, орган влади Автономної Республіки Крим, орган місцевого самоврядування, їх посадова особа, інший суб`єкт, який відповідно до закону уповноважений здійснювати функції публічної адміністрації (п.1 ч.1 ст.2 Закону України «Про адміністративну процедуру» від 17 лютого 2022 року № 2073-IX).

Відповідно до п.9 ч.1 ст.19 КАС України у спорах щодо оскарження рішень атестаційних, конкурсних, медико-соціальних експертних комісій, експертних команд з оцінювання повсякденного функціонування особи та інших подібних органів, рішення яких є обов`язковими для органів державної влади, органів місцевого самоврядування, інших осіб (пункт 9 частини першої статті 19 із змінами, внесеними згідно із Законом № 4170-IX від 19.12.2024).

ВПВС у справі № 990/150/23 у п.28 постанови зазначає: реалізуючи передбачене статтею 55 Конституції України, статтею 5 КАС України право на судовий захист, звертаючись до суду, особа вказує в позові власне суб`єктивне уявлення про порушене право чи охоронюваний інтерес та спосіб його захисту; п.33 - звертаючись до суду, позивач самостійно визначає у позовній заяві, яке його право чи охоронюваний законом інтерес порушено особою, до якої пред`явлено позов, та зазначає, які саме дії необхідно вчинити суду для відновлення порушеного права; п. 37 зміст позовних вимог - це максимально чітко і зрозуміло сформовані визначення способу захисту порушеного права, свободи чи інтересу у прохальній частині позову; п.43 - формулювання прохальної частини позову із зазначенням альтернатив можливих способів захисту порушеного права є таким, що не відповідає положенням КАС України.

Великою Палатою Верховного Суду у справі №640/7310/19 (ЄДРСР 94394125) зазначено: особа, яка вважає, що порушені її права, свободи чи інтереси, і яка у зв`язку із цим звертається за їх захистом до адміністративного суду, має зазначити в позовній заяві: хто, який саме суб`єкт владних повноважень (а якщо відповідачем може бути суб`єкт господарювання, то який саме) порушив її права чи інтереси, яким чином, якими діями (рішенням, бездіяльністю) відбулося втручання в її права, які саме права були порушені, чи належать вони позивачу, які обставини про це свідчать.

Верховний Суд у справі №826/16958/17 ЄДРСР 77537724 зазначив: якщо від наявності доказу залежить визначення предмета спору та підтримання позивачем відповідних вимог, позивач не може перекладати на суд власний обов`язок визначитися з предметом спору.

Верховний Суд 13.04.2022 у справі № 160/11095/20 зазначив, що залишення позовної заяви без руху - це тимчасовий захід, що застосовується судом з метою усунення позивачем недоліків позовної заяви.

Особа повинна докладати зусиль для усунення недоліків або інформування суду про свою позицію щодо встановлених судом недоліків під час винесення ухвали про залишення без руху. Такий підхід відповідатиме принципу добросовісності (поваги до суду та інших учасників справи), а також принципу заборони зловживання процесуальними правами (висновки у постанові Верховного Суду від 10 січня 2024 року у справі №280/3193/23).

З метою виконання завдання адміністративного судочинства сторона у справі має користуватися процесуальними правами, сприяючи тим самим суду у здійсненні правосуддя.

Відповідно до частини 1 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України суд, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись ст.2, 5, 160, 161, 169, 241-243, 256, 294 КАС України, суд

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 залишити без руху.

Надати позивачеві для усунення недоліків позовної заяви п`ять днів з дати отримання копії ухвали.

Позивачем недоліки можуть бути усунуті шляхом надання: обґрунтування змісту і характеру якого саме порушеного права (інтересу) позивача з якого часу і у порушення яких нормативно-правових актів допущено відповідачем; оформлення позовної заяви з дотриманням вимог ст.160, 161 КАС України та обгрунтування обраного способу захисту відповідно до ст.5 КАС України; надання доказів вручення звернення до відповідача; відомості про оновлення даних військового обліку та проходження ВЛК.

Роз`яснити Позивачу, що суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами (ч.4 ст.45 КАС України).

У разі невиконання вимог ухвали позовна заява буде повернута позивачу.

Ухвала набирає законної сили з дати підписання та не належить оскарженню.

Копію ухвали направити позивачу.

Ухвала складена, підписана 02.02.2026.

СуддяЛариса ТРОФІМОВА