Справа № 640/20858/19
Суддя: Жданкіна Наталія Володимирівна
Дата ухвалення: 2026-02-02 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

м. Вінниця

02 лютого 2026 р. Справа № 640/20858/19

Вінницький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Жданкіної Наталії Володимирівни, розглянувши у письмовому провадженні заяву про залишення позовної заяви без розгляду в справі за позовом Головного управління Державної податкової служби у м.Києві до Товариства з обмеженою відповідальністю "ТРАНС РАПІД" про стягнення коштів з рахунків в банку

в с т а н о в и в :

До Окружного адміністративного суду міста Києва надійшов адміністративний позов Головного управління Державної податкової служби у м.Києві до Товариства з обмеженою відповідальністю "ТРАНС РАПІД" про стягнення коштів з рахунків в банку.

В обґрунтування позову позивач зазначив, що відповідачем не сплачено податковий борг у розмірі 72 565,00 грн. (сімдесят дві тисячі п`ятсот шістдесят п`ять гривень).

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 05.11.2019 відкрито провадження у справі за вказаним позовом та вирішено здійснювати розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників.

18.06.2021 представником відповідача до Окружного адміністративного суду міста Києва подано заяву про застосування наслідків спливу строку позовної давності до спірних правовідносин. Обґрунтовуючи подану заяву представник відповідача погодився із тим, що ТОВ "ТРАНС РАПІД" в деклараціях з податку на прибуток за 2018 роки та 2019 роки задекларувало податкові зобов`язання в сумі 56502,00 грн (2018 рік) та 17280,00 грн (2019 рік). Проте, покликаючись на те, що ТОВ "ТРАНС РАПІД" не отримувало податкові вимоги про погашення податкового боргу по оплаті податку на прибуток в розмірах 55285,00 грн та 17280,00 грн, представник товариства вказав на пропущення позивачем встановлений ч.2 ст. 122 КАС України тримісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня виникнення підстав, що дають суб`єкту владних повноважень право на пред`явлення визначених законом вимог. З огляду на викладене проси позовну заяву залишити без розгляду.

Законом України "Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду" від 13.12.2022 № 2825-IX Окружний адміністративний суд міста Києва ліквідовано, утворено Київський міський окружний адміністративний суд із місцезнаходженням у місті Києві.

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 03.03.2025 зазначену справу передано на розгляд судді Вінницького окружного адміністративного суду Жданкіній Наталії Володимирівні.

Ухвалою від 05.03.2025 адміністративну справу № 640/20858/19 прийнято до свого провадження та вирішено здійснювати розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

Роз`яснено сторонам, що у відповідності до ч. 2 ст. 35 КАС України, у разі зміни складу суду розгляд справи починається спочатку, за винятком випадків, визначених цим Кодексом. Запропоновано учасникам справи в 15-денний строк з дня отримання копії даної ухвали надати суду: письмові пояснення щодо актуальності цього спору та процесуальної позиції по суті заявлених позовних вимог; додаткові пояснення по суті заявлених вимог чи заперечень щодо обставин, які стосуються предмету даного спору та які виникли за період розгляду даної справи.

Також, учасників справи зобов`язано, у разі зміни фактичних обставин у даній справі, вибуття або заміни сторони у відносинах, щодо яких виник спір, повідомити суду про таке протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання цієї ухвали.

Ухвалою від 18.11.2024 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі; справу вирішено розглядати за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у письмовому провадженні) за наявними у справі матеріалами.

Вирішуючи заявлене клопотання представника відповідача про залишення позовної заяви без розгляду, суд виходить з наступного.

Пунктом 54.1 ст. 54 ПК України визначено, що крім випадків, передбачених податковим законодавством, платник податків самостійно обчислює суму податкового та/або грошового зобов`язання та/або пені, яку зазначає у податковій (митній) декларації або уточнюючому розрахунку, що подається контролюючому органу у строки, встановлені цим Кодексом. Така сума грошового зобов`язання та/або пені вважається узгодженою.

Відповідно до п. 56.11 ст. 56 ПК України, не підлягає оскарженню грошове зобов`язання, самостійно визначене платником податків.

Відтак, суми грошових зобов`язань відповідача визначені у самостійно поданих ним деклараціях за 2018, 2019 роки є узгодженими та у встановлені законом строки не сплачені, тобто визнаються сумою податкового боргу у відповідності до п. п. 14.1.175 п. 14.1 ст. 14 ПК України.

Згідно з пунктом 57.1. ст. 57 ПК України платник податків зобов`язаний самостійно сплатити суму податкового зобов`язання, зазначену у поданій ним податковій декларації, протягом 10 календарних днів, що настають за останнім днем відповідного граничного строку, передбаченого цим Кодексом для подання податкової декларації, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до п. 95.1 ст. 95 Податкового кодексу України (далі - ПК України), контролюючий орган здійснює за платника податків і на користь держави заходи щодо погашення податкового боргу такого платника податків шляхом стягнення коштів, які перебувають у його власності, а в разі їх недостатності - шляхом продажу майна такого платника податків, яке перебуває у податковій заставі.

Отже, наведена норма встановлює послідовність стягнення податкового боргу за рахунок різних джерел: спочатку за рахунок коштів, а у разі їх недостатності - за рахунок майна, яке перебуває в податковій заставі.

Таким чином, законом закріплено пріоритет погашення податкового боргу за рахунок коштів.

Згідно з п. 95.2 ст. 95 ПК України, стягнення коштів та продаж майна платника податків провадяться не раніше ніж через 60 календарних днів з дня надіслання (вручення) такому платнику податкової вимоги.

Приписи п. 102.4 ст. 102 ПК України надають контролюючому органу право на стягнення податкового боргу, що виник у зв`язку з відмовою у самостійному погашенні грошового зобов`язання, протягом наступних 1095 календарних днів з дня виникнення податкового боргу.

Частинами 1, 2 ст. 122 КАС України встановлено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень встановлюється тримісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня виникнення підстав, що дають суб`єкту владних повноважень право на пред`явлення визначених законом вимог. Цим Кодексом та іншими законами можуть також встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень.

Отже, КАС України передбачає можливість встановлення іншими законами спеціальних строків звернення до адміністративного суду.

Спеціальним строком звернення до суду з позовом у спорах цієї категорії справ є строк, визначений ст. 102 ПК України.

Так, положеннями п. 102.4 ст. 102 ПК України визначено, що у разі якщо грошове зобов`язання нараховане контролюючим органом до закінчення строку давності, визначеного у пункті 102.1 цієї статті, податковий борг, що виник у зв`язку з відмовою у самостійному погашенні такого грошового зобов`язання, може бути стягнутий протягом наступних 1095 календарних днів з дня виникнення податкового боргу. Якщо платіж стягується за рішенням суду, строки стягнення встановлюються до повного погашення такого платежу або визначення боргу безнадійним.

Тобто самостійно визначені суб`єктом декларування та своєчасно несплачені суми податкових зобов`язань можуть бути стягнуті контролюючим органом упродовж строку 1095 календарних днів, починаючи з дня набуття такими сумами грошових зобов`язань статусу податкового боргу.

В даному випадку, відображені у податкових деклараціях з податку на прибуток за 2018, 2019 роки податкові зобов`язання, в силу положень 54.1 ст. 54 ПК України є узгодженими та вважаються податковим боргом.

Відтак, строк звернення до суду із позовом про стягнення податкового боргу, з урахуванням строків, визначених п. 102.4 ст. 102 ПК України, складає 1095 днів (3 роки) з дня його виникнення.

Посилання представника відповідача на те, що при зверненні до суду з даним позовом про стягнення податкового боргу застосуванню підлягає визначений ч. 2 ст. 122 КАС України тримісячний строк звернення до суду, суд вважає помилковим та зазначає, що колегія суддів Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду у постанові від 25.02.2020 в справі №1340/5767/18 дійшла висновку, що положеннями п.п. 95.1-95.3 ст. 95 і п. 102.4 ст. 102 ПК України встановлено, що контролюючий орган може звернутися до адміністративного суду з позовом про стягнення податкового боргу з платників податків із дотриманням відповідних умов, встановлених п. 95.2 ст. 95 ПК України, які надають право на примусове стягнення податкового боргу, а також строку - 1095 календарних днів з дня виникнення податкового боргу. Строк у 1095 днів є присічним для контролюючого органу, протягом і в межах якого ним можуть бути вжиті заходи щодо погашення податкового боргу, в тому числі і шляхом звернення до суду з позовом. При цьому, норми п. 102.4 ст. 102 ПК України не є такими, що обмежують суд у праві ухвалювати судове рішення про стягнення податкового боргу після закінчення 1095-денного строку, з вимогою про стягнення якого контролюючий орган звернувся вчасно.

Разом з тим, суд наголошує, що податковий орган набуває право на стягнення податкового боргу (в тому числі і в судовому порядку) лише у разі, якщо платник податку не сплатив узгоджену суму грошового зобов`язання в строки встановлені пунктом 57.1. ст. 57 ПК України.

Відповідно до п. 59.1 ст. 59 ПК України, у разі коли платник податків не сплачує узгодженої суми грошового зобов`язання в установлені законодавством строки, контролюючий орган надсилає (вручає) йому податкову вимогу в порядку, визначеному для надсилання (вручення) податкового повідомлення-рішення.

Згідно з п. 59.5 ст. 59 ПК України, у разі якщо у платника податків, якому надіслано (вручено) податкову вимогу, сума податкового боргу збільшується (зменшується), погашенню підлягає вся сума податкового боргу такого платника податку, що існує на день погашення. У разі якщо після направлення (вручення) податкової вимоги сума податкового боргу змінилася, але податковий борг не був погашений в повному обсязі, податкова вимога додатково не надсилається (не вручається).

Як видно з матеріалів справи, предметом позову є стягнення з відповідача на користь бюджету податкового боргу у загальній сумі 72565,00 грн, який виник у зв`язку із несплатою самостійно визначених у податкових деклараціях з податку на прибуток за 2018, 2019 року сум податкових зобов`язань.

Також суд встановив, що відповідачу 30.03.2018 було виставлено податкову вимогу №58678-17, в якій визначено суму податкового боргу за кодом класифікації доходів бюджету 1101000 (податок на прибуток), яка отримана товариством під підпис уповноваженої особи, що підтверджується наявним в матеріалах справи рекомендованим повідомленням (а.с. 14).

Отже, звернувшись 29.10.2019, позивач не пропустив строку звернення до суду з даним позовом, відтак відсутні підстави для застосування положень ч. 3 ст. 123 КАС України, а саме залишення позову без розгляду.

Як наслідок, у задоволенні клопотання представника відповідача слід відмовити.

Керуючись ст.ст. 240, 248, 256 КАС України, -

у х в а л и в :

Клопотання представника відповідача про залишення позовної заяви без розгляду залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає, набирає законної сили в порядку, визначеному ст. 256 КАС України.

Суддя Жданкіна Наталія Володимирівна