Справа № 160/28102/25
Суддя: Лукманова О.М.
Дата ухвалення: 2026-01-21 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

21 січня 2026 року м. Дніпросправа № 160/28102/25

Третій апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого - судді Лукманової О.М. (доповідач),

суддів: Божко Л.А., Дурасової Ю.В.,

перевіривши на відповідність нормам КАС України апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 28 листопада 2025 року у справі № 160/28102/25 за позовом Головного управління ДПС у Дніпропетровській області до ОСОБА_1 про стягнення податкового боргу,-

в с т а н о в и в:

Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 28.11.2025 року задоволено позовні вимоги Головного управління ДПС у Дніпропетровській області до ОСОБА_1 про стягнення податкового боргу.

Відповідач, не погодившись з вищезазначеним рішенням суду, подав 29.12.2025 року до суду апеляційної інстанції за допомогою системи «Електронний суд», апеляційну скаргу.

Ухвалою суду від 02.01.2026 року апеляційна скарга залишена без руху та зобов`язано надати до суду докази сплати судового збору при поданні апеляційної скарги.

Апеляційну скаргу подано за допомогою системи «Електронний суд», заявник має електронний кабінет. Ухвалу про залишення апеляційної скарги без руху отримано 05.01.2026 року.

20.01.2026 до суду від ОСОБА_1 у якості усунення недоліків апеляційної скарги, надійшла заява про звільнення сплати судового збору, яка обґрунтована тим, що суд застосував надмірний формалізм і порушив процесуальні права, якщо б сторона по справі мала право на звільнення від сплати судового збору по статті 8 Закону України «Про судовий збір».

ОСОБА_1 вважає, що звільнений від сплати судового збору, оскільки є учасником бойових дій, надає відповідне посвідчення.

Згідно п. 13 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються: учасники бойових дій, постраждалі учасники Революції Гідності, Герої України - у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав.

Не вказано, як стягнення податкового боргу пов`язане з статусом учасника бойових дій, його визначенням чи позбавлення, наданням соціальних гарантій чи пільг.

Щодо посилання апелянта на ухвалу Верховного Суду від 03.07.2024 у справі № 567/79/23, суд зазначає, що відповідно но названої ухвали Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду вважає, що необхідним є значно ширше тлумачення пункту 13 частини першої статті 5 Закону про судовий збір та встановлення однозначного його розуміння. Необхідно відступити від правового висновку Верховного Суду, викладеного, зокрема, у постанові Великої Палати Верховного Суду від 09 жовтня 2019 року у справі № 9901/311/19, залишеного без відступу від нього її постановою від 12 лютого 2020 року у справі № 545/1149/17, у інших постановах Верховного Суду (наприклад, від 21 березня 2018 року у справі № 490/8128/17, від 04 травня 2020 року у справі № 314/3549/17, від 20 травня 2020 року у справі № 727/9199/16-ц, від 24 листопада 2021 року у справі № 761/1004/20, від 22 грудня 2021 року у справі № 521/17186/20, від 04 травня 2022 року у справі № 373/86/21 тощо) шляхом вищезазначеного уточнення, що є необхідним для розвитку сталої, однозначної та зрозумілої судової практики у питаннях справляння судового збору за позовами учасників бойових дій, постраждалих учасників Революції Гідності, Героїв України. Вказаною ухвалою суд передав на розгляд Великої Палати Верховного Суду справу № 567/79/23, без викладу правової позиції.

Ухвалою Великої Палати Верховного Суду від 11 вересня 2024 року справа № 567/79/23 була повернута на розгляд колегії суддів Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду. Велика Палата Верховного Суду не встановила об`єктивних причин відступу від правового висновку, якими, за її усталеною практикою, можуть бути очевидні вади попереднього рішення (неефективність, неясність, неузгодженість) чи зміна суспільного контексту.

Натомість, як неодноразово наголошувала Велика Палата Верховного Суду, зокрема у постановах від 09 жовтня 2019 року у справі № 9901/311/19, від 12 лютого 2020 року у справі № 545/1149/17, від 20 січня 2021 року у справі № 9901/258/20 та від 11 вересня 2024 року у справі № 567/79/23, в ухвалі від 13 січня 2026 року у справі №990/570/25, сам по собі статус учасника бойових дій не є безумовною підставою для звільнення від сплати судового збору, а вирішальним є предмет і підстави позову, тобто те, чи стосується спір захисту прав особи саме як ветерана війни.

Суд апеляційної інстанції також керується правовою позицією Верховного Суду, викладеною у постанові від 26 лютого 2025 року у справі № 280/1520/23. Верховний Суд вказував, що аналіз пункту 13 частини 1 статті 5 Закону України «Про судовий збір» у сукупності з положеннями частини 2 статті 22 Закону України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту» дає підстави для висновку, що учасники бойових дій звільняються від сплати судового збору у справах, пов`язаних з реалізацією їхнього правового статусу. Законом України «Про судовий збір» звільнення від сплати судового збору осіб, які мають такий статус, обмежено справами, пов`язаними з порушенням їхніх прав. Тобто, встановлені цим Законом положення стосуються випадків звернення до адміністративного суду за захистом прав, пов`язаних винятково зі статусом учасника бойових дій, і не поширюються на подання позовних заяв до суду із вимогами, що виходять за межі таких спірних правовідносин.

Також тлумачення пункту 13 частини першої статті 5 Закону № 3674-VI викладено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 09 жовтня 2019 року у справі № 9901/311/19 (провадження № 11-795заі19) та постанові Верховного Суду від 21 березня 2018 року у справі № 490/8128/17 (провадження № К/9901/166/18, К/9901/30220/18).

Положення п. 13 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» стосуються випадків звернення до адміністративного суду за захистом прав, пов`язаних винятково зі статусом учасника бойових дій, і не поширюються на подання позовних заяв до суду із вимогами, що виходять за межі таких спірних правовідносин.

Згідно ч. 1, ч. 2 ст. 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Передбачено, що суд може звільнити від сплату судового збору визначене коло осіб. Звільнення від сплати судового збору може бути здійснено для осіб, перелік яких передбачено ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір».

ОСОБА_1 просить звільнити його від сплати судового збору.

Для звільнення від сплати судового збору заявник апеляційної скарги має довести існування фінансових труднощів, надати довідку про отримання доходів. Не спростовано отримання пенсії, заробітної плати, або допомоги у зв`язку з безробіттям тощо.

При вирішені питання про звільнення від сплати судового збору слід зважати на рішення Великої Палати Верховного Суду від 14.01.2021 року у справі № 0940/2276/18, де вказано, що звільнення від сплати судового збору як і відстрочення, є правом суду а не обов`язком, навіть при наявності умов.

Для вирішення питання про звільнення від сплати судового збору, відстрочення або розстрочення сплати судового збору необхідним є доведення особою, яка звертається із відповідним клопотанням, фінансової неможливості сплатити судовий збір. При цьому, оцінці також підлягають дії, вчинені скаржником задля сплати судового збору та причини, з яких такі дії не призвели до позитивного вирішення питання його сплати.

Питання необхідності звільнення від сплати судового збору або відстрочення/розстрочення сплати судового збору до закінчення режиму воєнного стану, пов`язаних із запровадженням воєнного стану в Україні, вирішується судом у кожному конкретному випадку, виходячи з доводів, наведених у клопотанні скаржника.

Сплата судового збору не може вважатись перешкодою в доступі до правосуддя, оскільки право на апеляційний перегляд судових рішень кореспондується з обов`язком дотримуватися процесуального законодавства щодо порядку, строків і умов реалізації цього права. Такі процесуальні обов`язки для всіх учасників судового процесу є однаковими, що забезпечує принцип рівності сторін.

Предметом спору у справі є стягнення податкового боргу. Стягнення податкового боргу не пов`язане з статусом ОСОБА_1 як учасника бойових дій.

Таким чином, ОСОБА_1 не усуває недоліки апеляційної скарги, не надає докази сплати судового збору при її поданні.

Згідно ч. 2 ст. 298 КАС України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 296 цього Кодексу, застосовуються положення статті 169 цього Кодексу.

Частиною 6 ст. 169 КАС України передбачено, що про повернення позовної заяви суд постановляє ухвалу. Копія ухвали про залишення позовної заяви без руху або про повернення позовної заяви надсилається особі, яка подала позовну заяву, не пізніше наступного дня після її постановлення.

Відповідно до ч. 5, ч. 6 ст. 298 КАС України питання про повернення апеляційної скарги суд апеляційної інстанції вирішує протягом п`яти днів з дня надходження апеляційної скарги або з дня закінчення строку на усунення недоліків. Про повернення апеляційної скарги постановляється ухвала, яка може бути оскаржена в касаційному порядку.

Суд приходить до висновку, що недоліки апеляційної скарги повинні бути усунутими у повному обсязі та у строк, який було встановлено судом. Враховуючи вищезазначене та приймаючи до уваги те, що заявник у строки, встановлені ухвалою суду, недоліки апеляційної скарги не усунув, колегія суддів вважає за необхідне апеляційну скаргу повернути.

Керуючись ст.ст. 169, 298 КАС України, суд, -

у х в а л и в:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору при поданні апеляційної скарги відмовити.

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 28 листопада 2025 року у справі № 160/28102/25 повернути.

Ухвала Третього апеляційного адміністративного суду набирає законної сили з моменту її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду відповідно до ст., ст. 328- 329 КАС України.

Головуючий - суддя О.М. Лукманова

суддя Л.А. Божко

суддя Ю. В. Дурасова