Справа № 580/904/26
Суддя: Лариса ТРОФІМОВА
Дата ухвалення: 2026-01-30 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

30 січня 2026 року справа № 580/904/26
м. Черкаси
Черкаський окружний адміністративний суд у складі судді Л.В.Трофімової перевірив матеріали адміністративної справи №580/904/26 за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Національного університету цивільного захисту України (вул. Онопрієнка 8, м. Черкаси, 18034, ) про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити дії, постановив ухвалу.

30.01.2026 вх.№4824/26 представник позивача - адвокат Супряга Олександр Петрович (електронний ордер від 17.12.2025 на підставі ордеру від 04.12.2025 серії СА №1144144, виданого на підставі договору від 02.12.2025 №24/2025 про надання правової допомоги установою, уповнованою нанадання безоплатної правової допомоги) у позовній заяві просить:

- визнати протиправними дії Національного університету цивільного захисту України щодо відмови у підготовці та поданні до Головного управління Пенсійного фонду України в Черкаській області довідки про розмір грошового забезпечення для перерахунку пенсії ОСОБА_1 станом на 18.06.2025 із зазначенням відомостей про розміри посадового окладу, окладу за військовим званням, надбавки за вислугу років та додаткових видів грошового забезпечення і премії, визначених шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 01.01.2025 на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1, 14 до постанови Кабінету Міністрів України від 30.08.2017 №704 «Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб», а також процентної надбавки за вислугу років, щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (надбавки, доплати, підвищення) та премії, для проведення перерахунку пенсії з 01.07.2025;

- зобов`язати Національний університет цивільного захисту України підготувати та подати до Головного управління Пенсійного фонду України в Черкаській області довідку про розмір грошового забезпечення для перерахунку пенсії ОСОБА_1 станом на 18.06.2025 із зазначенням відомостей про розміри посадового окладу, окладу за військовим званням, надбавки за вислугу років та додаткових видів грошового забезпечення і премії, визначених шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 01.01.2025 на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1, 14 до постанови Кабінету Міністрів України від 30.08.2017 №704 «Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб», а також процентної надбавки за вислугу років, щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (надбавки, доплати, підвищення) та премії, для проведення перерахунку пенсії з 01.07.2025.

В обгрунтуванні вимог представник покликається на рішення у справі №320/29450/24, що набрало законної сили, проте у додатках на підтвердження позиції не надає копії адвокатського запиту від 04.12.2025 і копії заяви Позивача до роботодавця/колишнього роботодавця у спірних правовідносинах, проте вказує на рішення судів першої інстанції без надання їх копій та без урахування релевантних висновків Верховного Суду відповідно до п.5 ст.242 КАС України, ч.4 ст.6 Закону України «Про адміністративну процедуру».

Відповідно до ч.2 ст.171 КАС України суддя відкриває провадження в адміністративній справі на підставі позовної заяви, якщо відсутні підстави для залишення позовної заяви без руху, її повернення чи відмови у відкритті провадження у справі. Вивчивши матеріали позовної заяви, варто зазначити, що вона не відповідає вимогам статті 160, 161 КАС України, тому повинна бути залишена без руху для усунення недоліків, з огляду на таке.

Загальновідомо, що Кабінет Міністрів України відповідно до ст.116 Конституції України забезпечує проведення фінансової, цінової, інвестиційної та податкової політики; політики у сферах праці й зайнятості населення, соціального захисту. Відомостей про те, що Президент України відповідно до п.16 ст.106 Конституції України зупинив дію акта Кабінету Міністрів України з мотивів невідповідності цій Конституції з одночасним зверненням до Конституційного Суду України щодо їх конституційност представник позивача не надав.

Якщо суд доходить висновку, що закон чи інший правовий акт суперечить Конституції України, суд не застосовує такий закон чи інший правовий акт, а застосовує норми Конституції України як норми прямої дії. У такому випадку суд після винесення рішення у справі звертається до Верховного Суду для вирішення питання стосовно внесення до Конституційного Суду України подання щодо конституційності закону чи іншого правового акта, що віднесено до юрисдикції Конституційного Суду України (ч.4 ст.7 КАС України). КАС ВС відкрив касаційне провадження за касаційною скаргою Кабінету Міністрів України на рішення Київського окружного адміністративного суду від 14 березня 2025 року та постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 18 червня 2025 року у справі № 320/29450/24, витребувана із Київського окружного адміністративного суду справа № 320/29450/24.

Усупереч вимог п.4,5,9 ч.5 ст.160 КАС України позивач не обгрунтував зміст і характер порушеного права, усупереч вимог п.2 ч.5 ст.160 КАС України не повідомив відомості про електронний кабінет позивача.

ВПВС у справі № 990/150/23 у п.28 постанови зазначає: реалізуючи передбачене статтею 55 Конституції України, статтею 5 КАС України право на судовий захист, звертаючись до суду, особа вказує в позові власне суб`єктивне уявлення про порушене право чи охоронюваний інтерес та спосіб його захисту; п.33 - звертаючись до суду, позивач самостійно визначає у позовній заяві, яке його право чи охоронюваний законом інтерес порушено особою, до якої пред`явлено позов, та зазначає, які саме дії необхідно вчинити суду для відновлення порушеного права; п. 37 зміст позовних вимог - це максимально чітко і зрозуміло сформовані визначення способу захисту порушеного права, свободи чи інтересу у прохальній частині позову; п.43 - формулювання прохальної частини позову із зазначенням альтернатив можливих способів захисту порушеного права є таким, що не відповідає положенням КАС України.

Верховний Суд у справі №826/16958/17 ЄДРСР 77537724 зазначив: якщо від наявності доказу залежить визначення предмета спору та підтримання позивачем відповідних вимог, позивач не може перекладати на суд власний обов`язок визначитися з предметом спору. Відповідно до ч.4 ст. 161 КАС України, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Матеріали справи не містять доказів на підтвердження здійсненого нарахування працююючим у Національному університеті цивільного захисту України посадового окладу, окладу за військовим званням, надбавки за вислугу років та додаткових видів грошового забезпечення і премії, визначених шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 01.01.2025 на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1, 14 до постанови Кабінету Міністрів України від 30.08.2017 №704 «Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб», а також процентної надбавки за вислугу років, щомісячних додаткових видів грошового забезпечення та премії, з відповідною сплатою ЄСВ.

Юридична природа соціальних виплат, у тому числі пенсій, розглядається не лише з позицій права власності, але й пов`язує з ними принцип захисту «законних очікувань» (reasonable expectations) та принцип правової визначеності (legal certainty), що є невід`ємними елементами принципу правової держави та верховенства права.

У додатку до позовної заяви надана копія листа-відповіді на адвокатський запит, що не наданий до адміністративного позову, проте звернення Позивача до колишнього роботодавця про отримання довідки за прирівняною/аналогічною посадою не надано, що унеможливлює перевірку окреслених у позовній заяві обставин, позаяк не йдеться про втручання у яке саме право Позивача з огляду на обраний спосіб захисту щодо протиправних дій згідно з п.3 ч.1 ст.5 КАС України, позаяк представник позивача не формує вимоги утриматися Відповідачеві від яких дій.

Адвокатський запит - письмове звернення адвоката до органу державної влади, органу місцевого самоврядування, їх посадових та службових осіб, підприємств, установ і організацій незалежно від форми власності та підпорядкування, громадських об`єднань про надання інформації, копій документів, необхідних адвокату для надання правничої допомоги клієнту. До адвокатського запиту додаються посвідчені адвокатом копії свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю, ордера або доручення органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правничої допомоги. Адвокатський запит не може стосуватися надання консультацій і роз`яснень положень законодавства (ч.1 ст.24 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність»).

Враховуючи правову природу «адвокатського запиту», та зважаючи на порушені питання в адвокатському запиті, він не є зверненням військовозобов`язаного щодо вирішення питання публічної служби. На цьому наголосив Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду у постанові від 7 листопада 2024 року у справі №340/2502/23.

З метою виконання завдання адміністративного судочинства сторона у справі має користуватися процесуальними правами, сприяючи тим самим суду у здійсненні правосуддя.

У разі виявлення зловживання процесуальними правами, суд зобов`язаний ужити заходів для запобігання таким порушенням, як передбачено частиною четвертою статті 45 КАС України.

05.01.2026 вх.№364/26 у справі №580/86/26, 15.01.2026 вх.№2200/26 представник позивача - адвокат Супряга Олександр Петрович (електронний ордер від 17.12.2025) у позовній заяві формував тотожні вимоги до тих самих сторін, проте адвокат не бере до уваги вимоги щодо власного повідомлення відповідно до п.11 ч.5 ст.160 КАС України. 16.01.2026 вх.№ 2415/26 ОСОБА_1 направив електронний лист про відкликання позовної заяви, тому суд роз`яснює Позивачу і представнику Позивача про наявний обов`язок вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами (ч.4 ст.45 КАС України).

Відповідно до ч. 1 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись ст.2, 5, 160, 161, 169, 241-243, 256, 294 КАС України, суд

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 залишити без руху.

Надати позивачеві для усунення недоліків позовної заяви п`ять днів з дати отримання копії ухвали. Позивачем недоліки можуть бути усунуті шляхом надання: обґрунтування змісту і характеру якого саме порушеного права (інтересу) позивача з якого часу і у порушення яких нормативно-правових актів; наданням попередніх довідок для призначення і перерахунку пенсії; копії власного звернення Позивача; обгрунтування обраного способу захисту відповідно до ст.5 КАС України; надання відомостей про електронний кабінет; надання копії адвокатського запиту з додатками; публічної інформації щодо доказів на підтвердження здійсненого нарахування працююючим у Відповідача посадового окладу, окладу за військовим званням, надбавки за вислугу років та додаткових видів грошового забезпечення і премії, визначених шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 01.01.2025 на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1, 14 до постанови Кабінету Міністрів України від 30.08.2017 №704.

У разі невиконання вимог ухвали позовна заява буде повернута представнику позивача.

Ухвала набирає законної сили з дати підписання та не належить оскарженню.

Копію ухвали направити представнику Позивача.

Ухвала складена, підписана 30.01.2026.

СуддяЛариса ТРОФІМОВА