Справа № 240/7223/25
Суддя: Єфіменко Ольга Володимирівна
Дата ухвалення: 2026-01-30 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 січня 2026 року м. Житомир справа № 240/7223/25

категорія 108120000

Житомирський окружний адміністративний суд у складі судді Єфіменко О.В., розглянувши у письмовому провадженні адміністративну справу за позовом Ліцею №20 міста Житомира до Північного офісу Держаудитслужби про визнання протиправним та скасування висновку,

встановив:

До Житомирського окружного адміністративного суду звернувся Ліцей №20 міста Житомира із позовом до Північного офісу Держаудитслужби в якому просить визнати протиправним та скасувати висновок про результати моніторингу процедури закупівлі №UА-2024-12-19-022222-а від 26.02.2025 Управління Північного офісу Держаудитслужби в Житомирській області у закупівлі за предметом поточний аварійний ремонт приміщень та сантехнічного обладнання Ліцею №20 міста Житомира.

Позовні вимоги обґрунтовані посиланням на невідповідність спірного висновку вимогам чинного законодавства з огляду на довільне трактування відповідачем вимог Закону України "Про публічні закупівлі" № 922-VIII від 25.12.2015 (далі - Закон № 922-VIII). Зазначає, що закупівля послуг з поточного аварійного ремонту приміщень та сантехнічного обладнання Ліцею №20 міста Житомира була здійснена на суму 181 446 грн. Потреба у аварійному ремонті, а також фінансування виділене головним розпорядником коштів становить менше 200 тис.грн тому позивачу не потрібно було здійснювати закупівлю шляхом проведення відкритих торгів.

Позивач не погоджується з висновками відповідача, що при плануванні закупівлі, визначенні предмета закупівлі, відображенні закупівлі у річному плані, укладанні договору ним допущено порушення вимог пункту 22 частини 1 статті 1 Закону № 922-VIII, пунктів 5, 6, 10, 15, абзацу 3 пункту 17 Особливостей та пункту 3 розділу 11 Порядку № 708, та як наслідок позивач заперечує, що договір від 18.12.2024 № 86 є нікчемним правочином. Крім того роботи з поточного ремонту на час складання наведеного висновку були вже виконані.

Ухвалою судді Житомирського окружного адміністративного суду від 04.04.2025 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрите провадження у даній справі, судовий розгляд справи постановлено здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи.

23.04.2025 до суду надійшов відзив на позов Управління Північного офісу Держаудитслужби в Житомирській області (далі - Управління, орган фінансового контролю), в якому представник відповідача просить відмовити у задоволенні позовних вимог.

Зазначає, що Управлінням проведено моніторинг процедури закупівлі відкритих торгів з особливостями за предметом: «Поточний аварійний ремонт приміщень та сантехнічного обладнання Ліцею №20 міста Житомира», за номером№UА-2024-12-19-022222-а від 26.02.2025 здійсненої позивачем.

Результати проведеного моніторингу, викладені у висновку про результати моніторингу процедури закупівель від 26.02.2025, затвердженого начальником управління 26.02.2025, який оприлюднено в електронній системі закупівель 26.02.2025 і в якому встановлено порушення Ліцеєм №20 вимог пункту 22 частини 1 статті 1 Закону № 922-VIII, пунктів 5, 6, 10, 15, абзацу 3 пункту 17 Особливостей та пункту 3 розділу 11 Порядку № 708, та як наслідок зроблено висновок, що договір від 18.12.2024 № 86 є нікчемним правочином.

Відповідно до положень ч.5 ст.262, ч.1 ст.263 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у письмовому провадженні) за наявними у справі матеріалами.

Суд зазначає, що судове рішення у справі, постановлене у письмовому провадженні, складено у повному обсязі відповідно до ч.4 ст.243 КАС України.

Згідно з ч.5 ст.250 КАС України датою ухвалення судового рішення в порядку письмового провадження є дата складення повного судового рішення.

Суд, розглянувши матеріали справи, оцінивши наявні докази за своїм внутрішнім переконанням, зазначає наступне.

19.12.2024 Ліцей №20 міста Житомира, у електронній системі закупівель за номером ID: UA-2024-12-19-022222-a оприлюднив звіт про укладений договір без використання електронної системи закупівель за предметом - поточний аварійний ремонт приміщень та сантехнічного обладнання Ліцею №20 міста Житомира.

Позивач (замовник) уклав договір №86 від 18.12.2024 з фізичною особою підприємцем ОСОБА_1 (підрядник) за умовами якого підрядник зобов`язується надати послуги з поточного аварійного ремонту приміщень та сантехнічного обладнання Ліцею №20 міста Житомира. Ціна робіт складає 181 446 грн без ПДВ (п.2.1 договору).

На пiдставі пункту 4 частини 2 статті 8 Закону України "Про публічні закупівлі", відповідно до наказу начальника Управління від 10.02.2025 №8-3, з 10.02.2025 по 26.02.2025 проведено моніторинг процедури закупівлі відкритих торгів з особливостями за предметом: аварійний ремонт приміщень та сантехнічного обладнання Ліцею №20 міста Житомира, за номером ID: UA-2024-12-19-022222-a, здійсненої позивачем.

26.02.2025 за результатами проведеного моніторингу Управлінням Північного офісу Держаудитслужби в Житомирській області складено висновок про результати моніторингу закупівлі UA-2024-12-19-022222-a, у якому встановлено, що замовником укладено договір про закупівлю від 18.12.2024 №86 в сумі розміром 181 446 грн (інформацію оприлюднено в електронній системі закупівель за номером ІD: 2024-12-19-022222-a), без застосування процедури закупівлі, визначеної пунктом 10 Особливостей, а також поділено предмет закупівлі з поточного ремонту на частини з метою уникнення проведення процедури закупівлі відкритих торгів відповідно до Особливостей, чим не дотримано вимоги пункту 22 частини 1 статті 1 Закону, пунктів 5, 6, 10, 15, абзацу 3 пункту 17 Особливостей та пункту 3 розділу II Порядку № 708. Разом з тим, підпунктом 1 пункту 21 Особливостей встановлено імперативну умову, що договір про закупівлю є нікчемним у разі, коли замовник уклав договір про закупівлю з порушенням вимог, визначених пунктом 5 цих Особливостей.

З огляду на встановлені порушення законодавства у сфері публічних закупівель, керуючись статтями 5 та 10 Закону України "Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні", статтею 8 Закону України "Про публічні закупівлі". Управління Північного офісу Держаудитслужби в Житомирській області зобов`язує здійснити заходи щодо недопущення виявлених порушень у подальшому, зокрема, шляхом розірвання договору про закупівлю від 18.12.2024 №86, в тому числі із застосуванням відповідних наслідків недійсності/нікчемності договору, а також протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів.

Позивач категорично не погоджується з спірним висновком, вважає його протиправними та такими, що підлягає скасуванню а тому звернувся з вказаним позовом до суду.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок наявних у справі доказів у їх сукупності, суд зазначає наступне.

Правові та організаційні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні регламентовано Законом України від 26.01.1993 року №2939-XII "Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні" у редакції, чинній на день складення спірного висновку (далі - Закон № 2939-XII).

Відповідно до статті 1 Закону № 2939-XII здійснення державного фінансового контролю забезпечує центральний орган виконавчої влади, уповноважений Кабінетом Міністрів України на реалізацію державної політики у сфері державного фінансового контролю (далі - орган державного фінансового контролю). Орган державного фінансового контролю у своїй діяльності керується Конституцією України, Бюджетним кодексом України, цим Законом, іншими законодавчими актами, актами Президента України та Кабінету Міністрів України.

Згідно з частиною першої статті 2 Закону № 2939-XII головними завданнями органу державного фінансового контролю є: здійснення державного фінансового контролю за використанням і збереженням державних фінансових ресурсів, необоротних та інших активів, правильністю визначення потреби в бюджетних коштах та взяттям зобов`язань, ефективним використанням коштів і майна, станом і достовірністю бухгалтерського обліку і фінансової звітності у міністерствах та інших органах виконавчої влади, державних фондах, фондах загальнообов`язкового державного соціального страхування, бюджетних установах і суб`єктах господарювання державного сектору економіки, в тому числі суб`єктах господарювання, у статутному капіталі яких 50 і більше відсотків акцій (часток) належить суб`єктам господарювання державного сектору економіки, а також на підприємствах, в установах та організаціях, які отримують (отримували у періоді, який перевіряється) кошти з бюджетів усіх рівнів, державних фондів та фондів загальнообов`язкового державного соціального страхування або використовують (використовували у періоді, який перевіряється) державне чи комунальне майно (далі - підконтрольні установи), за дотриманням бюджетного законодавства, дотриманням законодавства про закупівлі, діяльністю суб`єктів господарської діяльності незалежно від форми власності, які не віднесені законодавством до підконтрольних установ, за судовим рішенням, ухваленим у кримінальному провадженні.

Відповідно до пункту 1 Положення про Державну аудиторську службу України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 03 лютого 2016 року №43, в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин (далі - Положення № 43), Державна аудиторська служба України (далі - Держаудитслужба) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра фінансів та який реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.

Крім того, підпунктом 3 пункту 4 Положення №43 закріплено, що Держаудитслужба реалізує державний фінансовий контроль через здійснення: державного фінансового аудиту; перевірки державних закупівель; інспектування (ревізії); моніторингу закупівель.

Водночас пунктом 7 Положення №43 визначено, що Держаудитслужба здійснює свої повноваження безпосередньо і через утворені в установленому порядку міжрегіональні територіальні органи.

За змістом статті 5 Закону №2939-XII контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України "Про публічні закупівлі", проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування.

Моніторинг закупівлі здійснюється за місцезнаходженням органу державного фінансового контролю.

Правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави, територіальних громад та об`єднаних територіальних громад встановлює Закон №922-VIII, в редакції, чинній на момент виникнення правовідносин, пунктом 14 частини першої статті 1 якого визначено, що моніторингом процедури закупівлі є аналіз дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель під час проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та протягом його дії з метою запобігання порушенням законодавства у сфері публічних закупівель.

Приписами частини шостої статті 8 Закону №922-VIII передбачено, що за результатами моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу процедури закупівлі (далі - висновок), що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.

Пунктом 5 частини сьомої статті 8 Закону №922-VIII обумовлено, що у висновку обов`язково зазначається зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.

У частині десятій статті 8 Закону №922-VIII закріплено, що у разі незгоди замовника з інформацією, викладеною у висновку, він має право оскаржити висновок до суду протягом 10 робочих днів з дня його оприлюднення, про що зазначається в електронній системі закупівель протягом наступного робочого дня з дня оскарження висновку до суду. Замовник зазначає в електронній системі закупівель про відкриття провадження у справі протягом наступного робочого дня з дня отримання інформації про відкриття такого провадження та номер такого провадження.

Пунктом 6 частини першої статті 1 Закону №922-VIII передбачено, що електронна система закупівель інформаційно-телекомунікаційна система, що забезпечує проведення процедур закупівель, створення, розміщення, оприлюднення та обмін інформацією і документами в електронному вигляді, до складу якої входять веб-портал Уповноваженого органу, авторизовані електронні майданчики, між якими забезпечено автоматичний обмін інформацією та документами.

Відповідно до частини першої статті 3 Закону №922-VIII цей Закон застосовується: до замовників, за умови, що вартість предмета закупівлі товару (товарів), послуги (послуг) дорівнює або перевищує 200 тисяч гривень, а робіт - 1,5 мільйона гривень; до замовників, які здійснюють діяльність в окремих сферах господарювання, за умови, що вартість предмета закупівлі товару (товарів), послуги (послуг) дорівнює або перевищує 1 мільйон гривень, а робіт - 5 мільйонів гривень.

Приписами частини третьої статті 3 Закону №922-VIII визначено, що у разі здійснення закупівель товарів, робіт і послуг, вартість яких не перевищує 50 тисяч гривень, замовник повинен дотримуватися принципів здійснення публічних закупівель та може використовувати електронну систему закупівель, у тому числі електронні каталоги для закупівлі товарів. У разі здійснення таких закупівель без використання електронної системи закупівель замовник обов`язково оприлюднює в електронній системі закупівель відповідно до статті 10 цього Закону звіт про договір про закупівлю, укладений без використання електронної системи закупівель.

Звіт про договір про закупівлю, укладений без використання електронної системи закупівель, повинен містити таку інформацію:

1) дата укладення та номер договору/документа (документів), що підтверджують придбання товару (товарів), робіт та послуги (послуг);

2) найменування, місцезнаходження та ідентифікаційний код замовника в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, його категорія;

3) найменування (для юридичної особи) або прізвище, ім`я, по батькові (за наявності) (для фізичної особи) постачальника товарів, виконавця робіт чи надавача послуг;

4) ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань або реєстраційний номер облікової картки платника податків або серія та номер паспорта (для фізичних осіб, які через свої релігійні переконання відмовляються від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та офіційно повідомили про це відповідний контролюючий орган і мають відмітку у паспорті) постачальника товарів, виконавця робіт чи надавача послуг;

5) місцезнаходження (для юридичної особи) або місце проживання (для фізичної особи) постачальника товарів, виконавця робіт чи надавача послуг та номер телефону;

6) назва предмета закупівлі;

7) кількість, місце та строк поставки товарів, виконання робіт чи надання послуг;

8) ціна, зазначена в договорі про закупівлю/документі (документах), що підтверджує (підтверджують) придбання товару (товарів), робіт чи послуги (послуг), та строк виконання договору.

У звіті про договір про закупівлю, укладеному без використання електронної системи закупівель, може зазначатися інша інформація.

Наказом Державної аудиторської служби України від 23 квітня 2018 року №86 затверджено Порядок заповнення форми висновку про результати моніторингу закупівлі, розділом ІІІ якого визначено порядок заповнення констатуючої частини форми висновку.

Так, відповідно до змісту Розділу ІІІ даного Порядку у пункті 1 зазначаються:

1) дата закінчення моніторингу закупівлі відповідно до Закону України "Про публічні закупівлі";

2) питання, що стало предметом аналізу дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель, перелік проаналізованих документів та інформації, інші дії органу державного фінансового контролю, яких було вжито відповідно до законодавства для забезпечення проведення моніторингу закупівлі;

3) опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого(их) за результатами моніторингу закупівлі, із зазначенням:

структурної одиниці нормативно-правового акта, норми якої порушено, його виду, найменування суб`єкта нормотворення, дати прийняття та його реєстраційного індексу (крім законів), заголовка, а в разі відсилання до зареєстрованого нормативно-правового акта - також дати і номера його державної реєстрації в Міністерстві юстиції України. При зазначенні структурної одиниці закону зазначається тільки її заголовок (крім законів про внесення змін);

найменування та реквізитів документів, на підставі яких зроблено висновок про наявність порушення (у разі потреби також деталізуються суть та обставини допущення порушення).

У пункті 2 робиться висновок про наявність чи відсутність порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель за кожним із питань, що аналізувалися.

У разі виявлення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель пункт 3 має містити посилання на структурну одиницю компетенційного нормативно-правового акта, на підставі якої орган державного фінансового контролю зобов`язує замовника усунути у встановленому законодавством порядку такі порушення, а також зобов`язання щодо їх усунення.

На виконання вимог пункту 37 розділу X "Прикінцеві та перехідні положення" Закону № 922-VIII Кабінет Міністрів України постановою № 1178 від 12 жовтня 2022 року затвердив Особливості здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України "Про публічні закупівлі", на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування (далі - Особливості).

Цими Особливостями встановлено порядок та умови здійснення публічних закупівель, для забезпечення захищеності Замовників від воєнних загроз на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування.

Відповідно до пункту 3 Особливостей № 1178 у редакції, що діяла на дату укладання договору, замовники, що зобов`язані здійснювати публічні закупівлі товарів, робіт і послуг відповідно до Закону, проводять закупівлі з урахуванням цих Особливостей.

Відповідно до пункту 17 Особливостей, договір про закупівлю за результатами проведеної закупівлі згідно з пунктами 10 і 13 цих особливостей укладається відповідно до Цивільного і Господарського кодексів України з урахуванням положень статті 41 Закону, крім частин другої-п`ятої, сьомої-дев`ятої статті 41 Закону та цих Особливостей.

Переможець процедури закупівлі під час укладення договору про закупівлю повинен надати відповідну інформацію про право підписання договору про закупівлю.

Забороняється укладення договорів про закупівлю, що передбачають оплату замовником товарів, робіт і послуг до/без проведення відкритих торгів/використання електронного каталогу, крім випадків, передбачених цими особливостями.

Аналіз наведених правових норм дає підстави для висновку, що органу державного фінансового контролю надано можливість здійснювати контроль за дотриманням законодавства у сфері публічних закупівель шляхом їх моніторингу, за результатами здійснення якого посадовою особою складається висновок про результати моніторингу закупівлі.

При виявленні порушень законодавства у сфері публічних закупівель орган державного фінансового контролю у висновку здійснює його опис та зазначає про спосіб його усунення.

В спірному висновку Держаудитслужба вказує що позивач запланував та уклав 3 договори послуг з поточного ремонту за одним об`єктом будівництва на закупівлю послуг з поточного ремонту від 18.12.2024 №86, від 13.12.2024 №83 та від 06.12.2024 №80 на загальну суму 533 720,00 грн, без використання електронної системи закупівель, які відповідно до пункту 22 частини 1 статті 1 Закону № 922-VIII, пункту 15 Особливостей та пункту 3 розділу II Порядку №708 фактично відносяться до одного предмету закупівлі.

Стосовно доводів відповідача на протиправність укладення позивачем договору про закупівлю без застосування процедури закупівлі, визначеної пунктом 10 Особливостей, суд зазначає наступне.

Відповідно до пункту 10 Особливостей замовники, у тому числі централізовані закупівельні організації, здійснюють закупівлі товарів і послуг (крім послуг з поточного ремонту, предмет закупівлі яких визначається відповідно до пункту 3 розділу II Порядку визначення предмета закупівлі, затвердженого наказом Мінекономіки від 15 квітня 2020 р. № 708 (далі - послуги з поточного ремонту), вартість яких становить або перевищує 100 тис. гривень, послуг з поточного ремонту, вартість яких становить або перевищує 200 тис. гривень, робіт, вартість яких становить або перевищує 1,5 млн. гривень, шляхом застосування відкритих торгів у порядку, визначеному пунктом 12-1 цих особливостей або розділом "Порядок проведення відкритих торгів" цих особливостей, та/або шляхом використання електронного каталогу для закупівлі товару відповідно до порядку, встановленого постановою Кабінету Міністрів України від 14 вересня 2020 року №822 "Про затвердження Порядку формування та використання електронного каталогу", з урахуванням положень, визначених цими особливостями, та/або в порядку, передбаченому пунктом 8 цих Особливостей.

Отже, вказаний пункт передбачає застосування відкритих торгів у разі проведення процедури закупівлі, зокрема, послуг з поточного ремонту, вартість яких становить або перевищує 200 тис. грн.

Разом з тим, відповідно до п.11 Особливостей для здійснення закупівель товарів і послуг (крім послуг з поточного ремонту), вартість яких є меншою, ніж 100 тис. гривень, послуг з поточного ремонту, вартість яких є меншою, ніж 200 тис. гривень, робіт, вартість яких є меншою, ніж 1,5 млн. гривень, замовники можуть використовувати електронну систему закупівель відповідно до умов, визначених адміністратором електронної системи закупівель, у тому числі електронний каталог для закупівлі товарів. У разі здійснення таких закупівель без використання електронної системи закупівель замовник обов`язково дотримується принципів здійснення публічних закупівель, визначених Законом, вносить інформацію про таку закупівлю до річного плану та оприлюднює відповідно до пункту 3-8 розділу X "Прикінцеві та перехідні положення" Закону в електронній системі закупівель звіт про договір про закупівлю, укладений без використання електронної системи закупівель.

Тому у разі здійснення закупівель послуг з поточного ремонту, вартість яких є меншою, ніж 200 тис. гривень, замовники можуть здійснювати таку закупівлю без використання електронної системи. При цьому, інформація про таку закупівлю вноситься до річного плану та оприлюднюється відповідно до пункту 3-8 розділу X "Прикінцеві та перехідні положення" Закону в електронній системі закупівель звіт про договір про закупівлю, укладений без використання електронної системи закупівель.

Суд зазначає, що 19.12.2024 Ліцей №20 міста Житомира, у електронній системі закупівель за номером ID: UA-2024-12-19-022222-a оприлюднив звіт про укладений договір №86 від 18.12.2024 з фізичною особою підприємцем ОСОБА_1 без використання електронної системи закупівель за предметом - поточний аварійний ремонт приміщень та сантехнічного обладнання Ліцею №20 міста Житомира на суму 181 446 грн.

Зважаючи на те, що вартість послуг з поточного ремонту є меншою, ніж 200 тис. гривень, позивач мав право здійснювати таку закупівлю без використання електронної системи.

Стосовно доводів відповідача, що позивачем було заздалегідь заплановано поточний ремонт, це не було нагальною потребою що відповідно до п.14 Особливостей є обов`язковою умовою для закупівлі та що позивачем протиправно поділено предмет закупівлі, суд враховує наступне.

Відповідно до статті 4 Закону № 922-VIII планування закупівель здійснюється на підставі наявної потреби у закупівлі товарів, робіт і послуг. Заплановані закупівлі включаються до річного плану закупівель (далі - річний план).

Річний план та зміни до нього безоплатно оприлюднюються замовником в електронній системі закупівель протягом п`яти робочих днів з дня затвердження річного плану та змін до нього.

Закупівля здійснюється відповідно до річного плану.

Відповідно до пункту 14 Особливостей визначено, що закупівля відповідно до цих особливостей здійснюється замовником на підставі наявної потреби або у разі планової потреби наступного року (планових потреб наступних періодів). Запланована закупівля, незалежно від її вартості, включається до річного плану закупівель замовника відповідно до статті 4 Закону.

В абзаці три пункту 15 Особливостей передбачено, що якщо у замовника виникла додаткова потреба (яку замовник не міг передбачити на момент здійснення закупівлі за тотожним предметом закупівлі) у здійсненні закупівлі за предметом закупівлі, закупівля за яким ним вже була здійснена у поточному році очікувана вартість такого предмета закупівлі не додається до очікуваної вартості тотожного предмета закупівлі (тотожних предметів закупівель), закупівля яких була здійснена, а замовник обирає вид закупівлі такого предмета закупівлі з урахуванням вартісних меж, визначених цими особливостями.

Позивач у позові зазначив, що закупівля на поточний аварійний ремонт приміщень та сантехнічного обладнання Ліцею №20 міста Житомира не передбачалася (не планувалась) на початку 2024 року, відповідно коштів у позивача не було в кошторисі, і відповідно така потреба не була наявною та не була внесена замовником до річного плану.

Лише після виникнення додаткової потреби, що підтверджується актом обстеження приміщення санвузла та інженерних мереж санвузла ІІ поверху ліцею від 16.12.2024 позивач звернувся до головного розпорядника коштів - Департаменту освіти Житомирської міської ради, з листом від 16.12.2024 №677 щодо додаткового виділення коштів на поточний аварійний ремонт приміщень та сантехнічного обладнання.

Довідкою про зміни до кошторису на 2024 рік №56 від 18.12.2024, що затверджена Директором Департаменту освіти Житомирської міської ради, Ліцею №20 виділено додаткове фінансування в сумі розміром 181 446 грн.

Разом з тим частиною першою статті 4 Закону 922-VIII передбачена можливість внесення змін до річного плану закупівель.

Таким чином, ураховуючи, що Законом 922-VIII встановлено, що закупівля здійснюється відповідно до річного плану, у разі: 1) виникнення нової чи додаткової потреби у товарах, роботах чи послугах, яку замовник не міг передбачити; 2) виділення додаткових коштів; 3) перерозподілу коштів, зекономлених внаслідок проведення процедур закупівель; 4) перерозподілу коштів зекономлених у разі зміни ціни договору про закупівлю в бік зменшення; 5) перерозподілу коштів, які було заплановано на закупівлю іншого(их) предмету(ів) закупівлі або фінансування інших видатків; 6) відміни закупівлі або визнання її такою, що не відбулась/неукладення договору про закупівлю за результатами проведення закупівлі та необхідності здійснення нової закупівлі; 7) розірвання договору про закупівлю та необхідності здійснення нової закупівлі; 8) інших подібних випадках, замовник може вносити відповідні зміни до річного плану закупівель, шляхом створення нових та/або редагування/видалення існуючих рядків річного плану з інформацією про закупівлі.

Таким чином Законом надано право вносити зміни до річного плану закупівель відповідно до наявного фінансування, потреби у товарах, роботах, послугах тощо.

При цьому, суд погоджується з доводами представника позивача, що після проведення обстеження приміщення санвузла та інженерних мереж санвузла ІІ поверху ліцею виникла потреба у виділенні додаткових коштів для проведення аварійних ремонтних робіт.

Щодо доводів відповідача про поділ позивачем предмету закупівлі з метою уникнення проведення процедури закупівлі відкриті торги, суд зазначає наступне.

Відповідно до п.6 Особливостей замовник не має права ділити предмет закупівлі на частини з метою уникнення проведення процедури закупівлі відкриті торги/використання електронного каталогу (у разі закупівлі товару), визначеної цими особливостями.

При цьому відповідно до пункту 22 частини першої статті 1 Закону 922-VIII предмет закупівлі - товари, роботи чи послуги, що закуповуються замовником у межах єдиної процедури закупівлі або в межах проведення спрощеної закупівлі, щодо яких учасникам дозволяється подавати тендерні пропозиції/пропозиції або пропозиції на переговорах (уразі застосування переговорної процедури закупівлі).

Отже, замовники вносять інформацію про закупівлі до річного плану, обираючи при цьому за кожним предметом закупівлі один з видів закупівлі, визначений пунктом 5 частини другої статті 4 Закону, керуючись відповідними вартісними межам, та враховуючи при цьому категорію такого замовника.

Водночас, ураховуючи поняття "предмет закупівлі", такий предмет закупівлі (у новоствореному чи відредагованому рядку річного плану) у вищевказаних випадках вважатиметься новим предметом договору і новим предметом закупівель.

Тому вид закупівлі для такого предмету закупівлі повинен визначатись замовником з урахуванням вартісних меж визначених Законом та з урахуванням категорії замовника.

При цьому зважаючи на те, що планування здійснюється на підставі наявної потреби у закупівлі, очікувана вартість такого предмету закупівлі зазначається замовником саме на момент внесення змін до річного плану, без урахування обсягів закупівель за аналогічним предметом закупівлі, які вже були здійснені у поточному році чи проводяться під час внесення змін в річний план та з дотриманням положень частини 10 статті 3 Закону, які забороняють замовнику ділити предмет закупівлі на частини з метою уникнення проведення процедури відкритих торгів/спрощених закупівель або застосування цього закону, зокрема положень частини третьої статті 10 цього Закону.

Як зазначено у висновку Дердаудитслужби замовником оприлюднено в електронній системі закупівель наступну інформацію:

- 9 грудня 2024 року оприлюднено річний план закупівель за номером ІD: UA-P-2024-12-09-027335-a, відповідно до якого заплановано придбання послуг з поточного ремонту по предмету: «Поточний ремонт системи вентиляції харчоблоку Ліцею № 20 міста Житомира», загальною очікуваною вартістю в сумі - 199 000 грн, без використання електронної системи;

- 13 грудня 2024 року оприлюднено річний план закупівель за номером ІD: UA-P-2024-12-13-017532-a, відповідно до якого заплановано придбання послуг з поточного ремонту по предмету: «Поточний ремонт з усунення аварії електромережі Ліцею № 20 міста Житомира», загальною очікуваною вартістю в сумі - 153 274 грн, без використання електронної системи;

- 19 грудня 2024 року оприлюднено річний план закупівель за номером ІD: №UА-2024-12-19-022222-а, відповідно до якого заплановано придбання послуг з поточного ремонту по предмету: «Поточний аварійний ремонт приміщень та сантехнічного обладнання Ліцею №20 міста Житомира», загальною очікуваною вартістю в сумі - 181 446 грн, без використання електронної системи.

Як зазначає відповідач замовником було проведено декілька оглядів об`єкта ремонту результати яких відображені у актах обстеження і з урахуванням яких замовником укладено договори послуг з поточного ремонту від 06.12.2024 №80, від 13.12.2024 № 83, від 18.12.2024 №86.

Суд зазначає, що предмети закупівлі за наведеними договорами є різними, тому у позивача були наявні підстави для проведення не одного, як вказує відповідач, а трьох оглядів об`єктів, та складання за наслідками цього актів обстеження.

Доводи відповідача про поділ позивачем предмету закупівлі з метою уникнення проведення процедури закупівлі через відкриті торги є помилковими та не відповідають дійсним обставинам справи.

Позивачем не було поділено предмет закупівлі з поточних ремонтів в грудні 2024 року за договором №80 від 06.12.2024 поточний ремонт системи вентиляції харчоблоку Ліцею №20 міста Житомира; договором №86 від 19.12.2024 поточний аварійний ремонт приміщень та сантехнічного обладнання; договором №83 від 13.12.2024 поточний ремонт з усунення аварії електромережі, оскільки кожна нова (додаткова) потреба підтверджується актами огляду щодо аварійної ситуації та довідками Департаменту освіти щодо виділення додаткових коштів.

Враховуючи викладене, суд вважає безпідставними висновки відповідача про те, що позивачем укладено договір про закупівлю від 18.12.2024 №86 в сумі 181 446 грн (інформацію оприлюднено в електронній системі закупівель за номером ІD: №UА-2024-12-19-022222-а), без застосування процедури закупівлі, визначеної пунктом 10 Особливостей, а також поділено предмет закупівлі з поточного ремонту на частини з метою уникнення проведення процедури закупівлі відкритих торгів відповідно до Особливостей.

Відповідачем не доведено порушення позивачем вимоги пункту 22 частини 1 статті 1 Закону, пунктів 5, 6, 10, 15, абзацу 3 пункту 17 Особливостей та пункту 3 розділу II Порядку № 708.

Суд зазначає, що у висновку відповідач вказує на недотримання позивачем пункту 3 розділу II Порядку №708.

В пункті 3 розділу 2 Порядку визначення предмета закупівлі затвердженого наказом Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України 15 квітня 2020 року № 708, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 09 червня 2020 р. за № 500/34783, (в редакції чинній на момент виникнення спірних правовідносин) зазначено, що під час здійснення закупівлі послуг з поточного ремонту предмет закупівлі визначається за кожним окремим будинком, будівлею, спорудою, лінійним об`єктом інженерно-транспортної інфраструктури згідно з термінологією державних будівельних норм ДБН А.2.2-3:2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво», затверджених наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 04 червня 2014 року № 163, та/або галузевих будівельних норм ГБН Г.1-218-182:2011 «Ремонт автомобільних доріг загального користування. Види ремонтів та переліки робіт», затверджених наказом Державної служби автомобільних доріг України від 23 серпня 2011 року № 301.

Дана норма не можна спростувати наведені вище висновки суду так як перелічені договори хоча і стосувались однієї будівлі але були укладені в різні дати крім того оскільки кожна нова (додаткова) потреба підтверджується актами огляду щодо аварійної ситуації.

Щодо зобов`язання позивача усунути порушення законодавства шляхом розірвання договору з дотриманням положень Господарського кодексу України та Цивільного кодексу України, суд зазначає наступне.

Відповідно до Положення про Державну аудиторську службу України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України №43 від 03.02.2016, Держаудитслужба є центральним органом виконавчої влади, який реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.

Згідно з підпунктом 3 пункту 3 вказаного Положення одним із основних завдань Держаудитслужби є здійснення державного фінансового контролю, спрямованого на оцінку ефективного, законного, цільового, результативного використання та збереження державних фінансових ресурсів, необоротних та інших активів, досягнення економії бюджетних коштів.

Тобто, втручання органу державного фінансового контролю в публічні закупівлі є виправданим у разі, якщо виявлене порушення має негативний вплив для бюджету (зайве витрачання бюджетних коштів).

Статтею 10 Закону України "Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні" передбачено право органу державного фінансового контролю, зокрема, пред`являти керівникам та іншим особам підприємств, установ та організацій, що контролюються, обов`язкові до виконання вимоги щодо усунення виявлених порушень законодавства.

Варто зазначити, що ні вказаним Законом, ні іншими нормативно-правовими актами безпосередньо не встановлено право органів фінансового контролю вимагати припинення укладених договорів.

Крім того, відповідно до статті 651 Цивільного кодексу України зміна або розірвання договору допускається лише за згодою сторін, якщо інше не встановлено договором або законом. Договір може бути змінено або розірвано за рішенням суду на вимогу однієї із сторін у разі істотного порушення договору другою стороною та в інших випадках, встановлених договором або законом. Істотним є таке порушення стороною договору, коли внаслідок завданої цим шкоди друга сторона значною мірою позбавляється того, на що вона розраховувала при укладенні договору. У разі односторонньої відмови від договору у повному обсязі або частково, якщо право на таку відмову встановлено договором або законом, договір є відповідно розірваним або зміненим.

Зробивши висновок про наявність порушення законодавства у сфері закупівель, відповідач зобов`язав позивача здійснити заходи щодо недопущення виявлених порушень у подальшому, зокрема, шляхом розірвання договору про закупівлю від 18.12.2024 №86, в тому числі із застосуванням відповідних наслідків недійсності/нікчемності договору, а також протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів.

За загальним правилом розірвання договору в односторонньому порядку можливе лише за умови неналежного виконання умов договору іншою стороною і коли це прямо передбачено законодавством.

Тому, орган державного фінансового контролю не наділений повноваженнями спонукати суб`єктів господарювання до розірвання господарського договору. Спонукання позивача на розірвання господарського договору може призвести до порушення позивачем чинного законодавства.

Зазначене, в світлі обов`язкового характеру вимог органу державного фінансового контролю, є порушенням вимог Закону №922-VIII до змісту висновку як акту індивідуальної дії.

Згідно з підпунктом 20 пункту 6 Положення № 43 Держаудитслужба для виконання покладених на неї завдань має право порушувати перед відповідними державними органами питання про визнання недійсними договорів, укладених з порушенням законодавства, у судовому порядку стягувати у дохід держави кошти, отримані підконтрольними установами за незаконними договорами, без установлених законом підстав та з порушенням законодавства.

У спірній ситуації відповідач не порушував перед відповідними державними органами, тобто, у цьому конкретному випадку перед судом, питання про визнання недійсним договору, укладеним позивачем за результатами відкритих торгів, отже діяв не у визначений спосіб.

З огляду на такі обставини зобов`язання відповідача щодо усунення порушення законодавства у сфері публічних закупівель у даному випадку є непропорційним заходом впливу на замовника закупівлі.

Крім того, позивач зазначає, що договір на розірванні якого наполягає відповідач, завершив свою дію внаслідок виконання сторонами, прийнятих за ним, зобов`язань, і ця обставина відповідачем не спростована.

Виходячи з приписів частини другої статті 2 КАС України, суд перевіряє відповідність такого рішення критеріям правомірності рішення суб`єкта владних повноважень, а саме, чи прийнято це рішення: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Надаючи правову оцінку юридичній обґрунтованості спірного висновку, суд виходить з того, що у силу положень частини другої статті 19 Конституції України суб`єкт владних повноважень має діяти виключно в межах та у спосіб, що встановлені законом, оскільки він виконує державні функції, і лише держава шляхом законодавчого регулювання визначає його завдання, межі його повноважень та спосіб, у який він здійснює ці повноваження.

Відповідно до частин першої, другої статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. Суб`єкт владних повноважень повинен подати суду всі наявні у нього документи та матеріали, які можуть бути використані як докази у справі.

За наведених обставин, суд зазначає, що висновок органу фінансового контролю складений без урахування обставин, які мали значення для його прийняття, а тому є протиправним та підлягає скасуванню.

Зважаючи на встановлені в ході судового розгляду фактичні обставини справи та враховуючи вищенаведені норми чинного законодавства, якими урегульовані спірні відносини, суд дійшов висновку про задоволення позовних вимог Ліцею№20 м. Житомира повністю.

Відповідно до ч.1ст. 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Позивачу підлягає відшкодуванню сума сплаченого судового збору в розмірі 3028 грн, платіжне доручення про його сплату знаходяться у матеріалах справи.

Керуючись ст.ст. 9, 72-77, 139, 242-243, 245-246 КАС України, суд,

вирішив:

Адміністративний позов Ліцею №20 міста Житомира (вул. Східна, 65, м. Житомир, 10012, ) до Північного офісу Держаудитслужби (вул. Січових Стрільців, 18, м. Київ,04053. ) про визнання протиправним та скасування висновку, задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати висновок про результати моніторингу процедури закупівлі №UА-2024-12-19-022222-а від 26.02.2025 Управління Північного офісу Держаудитслужби в Житомирській області у закупівлі за предметом поточний аварійний ремонт приміщень та сантехнічного обладнання Ліцею №20 міста Житомира.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Північного офісу Держаудитслужби на користь Ліцею №20 міста Житомира судові витрати зі сплати судового збору у сумі розміром 3028 (три тисячі двадцять вісім) грн.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Рішення суду може бути оскаржене шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Сьомого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя О.В. Єфіменко

Повний текст складено: 30 січня 2026 р.

30.01.26