Справа № 320/1402/24
Суддя: Дудін С.О.
Дата ухвалення: 2026-01-30 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

30 січня 2026 року м. Київ справа №320/1402/24

Київський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Дудіна С.О. розглянув у порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом Публічного акціонерного товариства «Златобанк» до Державної податкової служби України та Головного управління ДПС у м. Києві про визнання протиправною та скасування вимоги та зобов`язання вчинити дії.

Суть спору: до Київського окружного адміністративного суду звернулося Публічне акціонерне товариство «Златобанк» (далі по тексту також позивач, ПАТ «Златобанк») з позовом до Державної податкової служби України (далі по тексту також відповідач 1, ДПС України) та Головного управління ДПС у м. Києві (далі по тексту також відповідач 2, ГУ ДПС у м. Києві), в якому просить суд:

- визнати протиправною та скасувати вимогу ГУ ДПС у м. Києві від 02.06.2023 №Ю-27683-2615 на суму 28 579,40 грн, адресовану ПАТ «Златобанк»;

- визнати протиправними дії ДПС України в особі ГУ ДПС у м. Києві по зміні здійснених ПАТ «Златобанк» в рахунок сплати Єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування платежів;

- зобов`язати ДПС України в особі ГУ ДПС у м. Києві зарахувати платежі, здійснені ПАТ «Златобанк» в рахунок сплати Єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування платежів відповідно до зазначеного у платіжних документах призначення платежу та періоду.

Обґрунтовуючи свої вимоги, позивач повідомив про безпідставність формування спірної вимоги та своєчасну у повному обсязі сплату єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування. Проте, на думку позивача, сплачені в рахунок ЄСВ платежі протиправно зараховані податковим органом в рахунок погашення штрафних санкцій, нарахованих банку в період процедури виведення його з ринку, внаслідок чого штучно нараховано заборгованість (недоїмку).

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 22.02.2024 відкрито провадження у справі, вирішено здійснювати розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами.

Позивачем подано до суду заяву про зміну предмету спору (збільшення позовних вимог), в прохальній частині якої ПАТ «Златобанк» просить суд прийняти до розгляду цю заяву додатково до позовних вимог та визнати протиправною та скасувати вимогу про сплату боргу (недоїмки) від 04.12.2023 №Ю-68033-2615 на суму 28 638,80 грн, адресовану ПАТ «Златобанк».

Позивач зазначив, що означена вимога включає в себе суми ЄСВ, які податковий орган включав у попередньо сформовані податкові вимоги, зокрема і спірну вимогу від 02.06.2023.

Позивач наголосив на законодавчо встановленій забороні дублювання вимог.

Відповідач 2, заперечуючи проти задоволення позовних вимог, зазначив, що згідно ІС «Податковий блок» станом на 18.03.2024 за позивачем обліковується заборгованість у розмірі 27 974,74 грн. Вперше недоїмка з єдиного внеску виникла у позивача 21.05.2018 у зв`язку з нестачею коштів в ІКП 71010000 на момент останнього дня сплати згідно поданого звіту за квітень 2018 року. Дана недоїмка була погашена 30.05.2018. наспуна недоїмка виникла 20.03.2019 у зв`язку з нестачею коштів в ІКП 71010000 на момент останнього дня сплати згідно податкового звіту за лютий 2019 року від 01.03.2019. Дана недоїмка була погашена 15.03.2021. В подальшому до позивача застосовано штрафні санкції та пеню, автоматично розраховані на періоди існування заборгованості (з 21.05.2018 по 30.05.2018 та з 01.03.219 по 15.03.2021). Наступна недоїмка з єдиного внеску виникла 09.11.2022 та існувала до 29.09.2023. Означена недоїмка станом на 18.03.2024 не погашена та виникла у зв`язку з поданням позивачем звітності (звіт від 31.10.2023) та недостатньою кількістю сплачених коштів за самостійно визначене зобов`язання.

Таким чином, на думку відповідача 2, позовні вимоги не підлягають задоволенню.

10.06.2024 на адресу суду від позивача через систему «Електронний суд» надійшла заява про зміну предмета позову від 10.06.2024, у якій позивач просить суд доповнити прохальну частину позовної заяви такими вимогами:

- визнати протиправною та скасувати вимогу Головного управління ДПС у м.Києві про сплату боргу (недоїмки) від 04.12.2023 №Ю-68033-2615 на суму 28638,80 грн., адресовану Публічному акціонерному товариству «Златобанк»;

- визнати протиправною та скасувати вимогу Головного управління ДПС у м.Києві про сплату боргу (недоїмки) від 04.03.2024 №Ю-68033-2615 на суму 28550,94 грн., адресовану Публічному акціонерному товариству «Златобанк»;

- визнати протиправними дії Державної податкової служби України в особі Головного управління ДПС у м.Києві по зміні призначення здійснених Публічним акціонерним товариством «Златобанк» в рахунок сплати Єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування платежів;

- зобов`язати Державну податкову службу України в особі Головного управління ДПС у м.Києві зарахувати платежі, здійснені Публічним акціонерним товариством «Златобанк» в рахунок сплати Єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, відповідно до зазначено у платіжних документах призначення платежу та періоду.

Вказана заява була зареєстрована в автоматизованій систему документообігу «Діловодство спеціалізованого суду» 11.06.2024.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 08.08.2024 заяву про зміну предмету позову залишено без руху та встановлено позивачу 10-денний строк для усунення недоліків заяви про зміну предмету позову, а саме:

- надати належним чином засвідчену копію вимоги Головного управління ДПС у м.Києві про сплату боргу (недоїмки) від 04.12.2023 №Ю-68033-2615;

- надати оригінал платіжного документа про сплату судового збору.

Залишено без розгляду заяву Публічного акціонерне товариство «Златобанк» про зміну предмету позову.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 11.07.2025 прийнято до розгляду уточнену заяву позивача про зміну предмета позову, подану 19.08.2024 на адресу суду через систему «Електронний суд», в якій позивач пояснив, що уточнена заява про зміну предмету позову від 19.08.2024 подана замість заяви про зміну предмета позову (збільшення позовних вимог).

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 30.01.2026 залишено без розгляду заяву про зміну предмету позову (збільшення позовних вимог) (уточнену).

Таким чином, з позовні вимоги в останній редакції сформульовані позивачем наступним чином:

- визнати протиправною та скасувати вимогу Головного управління ДПС у м. Києві про сплату боргу (недоїмки) від 04 грудня 2023 року №Ю-68033-2615 на суму 28 638,80 грн., адресовану позивачу;

- визнати протиправною та скасувати вимогу Головного управління ДПС у м. Києві про сплату боргу (недоїмки) від 04 березня 2024 року №Ю-68033-2615 на суму 28 550,94 грн., адресовану позивачу;

- зобов`язати Державну податкову службу України в особі Головного управління ДПС у м. Києві зарахувати платежі, здійснені позивачем в рахунок сплати Єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, відповідно до зазначеного у платіжних документах призначення платежу та періоду.

Відповідно до частини п`ятої статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Учасники справи з клопотанням про розгляд справи у судовому засіданні до суду не звертались.

З урахуванням викладеного, розгляд справи судом здійснено у порядку письмового провадження за наявними у ній матеріалами та доказами.

Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши усі фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд

у с т а н о в и в:

Рішенням виконавчої дирекції Фонду гарантування вкладів фізичних осіб від 13.02.2015 №30 розпочато з 14.02.2015 процедуру виведення ПАТ «Златобанк» з ринку шляхом запровадження у ньому тимчасової адміністрації та призначено уповноважену особу.

Постановою правління НБУ від 12.05.2015 №310 відкликано банківську ліцензію ПАТ «Златобанк».

Рішенням виконавчої дирекції Фонду гарантування вкладів фізичних осіб від 13.05.2015 №99 розпочато процедуру ліквідації ПАТ «Златобанк» та призначено уповноважену особу на ліквідацію банку.

Рішенням виконавчої дирекції Фонду гарантування вкладів фізичних осіб від 10.08.2020 №1483 продовжено процедуру виведення ПАТ «Златобанк» з ринку.

ГУ ДПС у м. Києві сформовано вимогу про сплату боргу (недоїмки) від 02.06.2023 №Ю-27683-2615, якою ПАТ «Златобанк» повідомлено, що станом на 31.05.2023 заборгованість (недоїмка) зі сплати страхового внеску складає 28 579,40 грн.

Рішенням ДПС України від 31.08.2023 №25322/6/99-00-06-02-01-06 за результатами розгляду скарги позивача на податкову вимогу 02.06.2023 №Ю-27683-2615 означену вимогу залишено без змін, а скаргу - без задоволення.

ГУ ДПС у м. Києві сформовано вимогу про сплату боргу (недоїмки) від 04.12.2023 №Ю-68033-2615, якою ПАТ «Златобанк» повідомлено, що станом на 30.11.2023 заборгованість (недоїмка) зі сплати страхового внеску складає 28 638,80 грн.

Також ГУ ДПС у м. Києві сформовано вимогу про сплату боргу (недоїмки) від 04.03.2024 №Ю-68033-2615, якою ПАТ «Златобанк» повідомлено, що станом на 31.05.2023 заборгованість (недоїмка) зі сплати страхового внеску складає 28 550,94 грн.

Рішенням ДПС України від 26.02.2024 №4901/6/99-00-06-02-03-06 за результатами розгляду скарги позивача на податкову вимогу від 04.12.2023 №Ю-68033-2615 означену вимогу залишено без змін, а скаргу - без задоволення.

Рішенням ДПС України від 29.05.2024 №15988/6/99-00-06-02-03-06 за результатами розгляду скарги позивача на податкову вимогу від 04.03.2024 №Ю-68033-2615 означену вимогу залишено без змін, а скаргу - без задоволення.

Листом ГУ ДПС у м. Києві від 03.04.2024 №34007/6/26-15-13-07-08 позивача повідомлено, що відповідно до даних інформаційно-комунікаційних систем контролюючого органу станом на 31.05.2023 по АТ «Златобанк» за кодом класифікації 71010000 обліковувалась недоїмка у розмірі 28 579,40 грн.

Таким чином, засобами ІКС в автоматичному режимі сформовано вимогу про сплату боргу (недоїмки) від 02.06.2023 №Ю-27683-2615 на суму 28 579,40 грн.

З посиланням на пункт 6 розділу VI Інструкції №449 ГУ ДПС у м. Києві у листі зазначено, що вимога про сплату боргу (недоїмки) від 02.06.2023 №Ю-27683-2615 на суму 28 579,40 грн вважається відкликаною (скасованою) так як погашено самостійно.

Додатково зазначено, що станом на 01.04.2024 відповідно до ІКС по АТ «Златобанк» обліковується заборгованість зі сплати єдиного внеску в сумі 27 450,94 грн.

Листом ГУ ДПС від 08.04.2024 №36839/6/26-15-13-07-08 позивача повідомлено, що відповідно до даних інформаційно-комунікаційних систем контролюючого органу станом на 30.11.2023 по АТ «Златобанк» за кодом класифікації 71010000 обліковувалась недоїмка у розмірі 28 638,80 грн.

Таким чином, засобами ІКС в автоматичному режимі сформовано вимогу про сплату боргу (недоїмки) від 04.12.2023 №Ю-68033-2615 на суму 28 638,80 грн, яка є чинною.

Додатково повідомлено, що станом на 04.04.2024 відповідно до ІКС по АТ «Златобанк» обліковується заборгованість зі сплати єдиного внеску у сумі 27 450,94 грн.

Не погоджуючись з правомірністю формування відповідачем цих вимог, позивач звернувся з даним позовом до суду, з приводу чого суд зазначає таке.

Частиною другою статті 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Аналіз даної норми дає змогу дійти висновку, що діяльність органів державної влади здійснюється у відповідності до спеціально-дозвільного типу правового регулювання, який побудовано на основі принципу «заборонено все, крім дозволеного законом; дозволено лише те, що прямо передбачено законом». Застосування такого принципу суттєво обмежує цих суб`єктів у виборі варіантів чи моделі своєї поведінки, а також забезпечує використання ними владних повноважень виключно в межах закону і тим самим істотно обмежує можливі зловживання з боку держави та її органів.

Вчинення ж державним органом чи його посадовою особою дій у межах компетенції, але непередбаченим способом, у непередбаченій законом формі або з виходом за межі компетенції є підставою для визнання таких дій та правових актів, прийнятих у процесі їх здійснення, неправомірними.

Відповідно до статті 67 Конституції України кожен зобов`язаний сплачувати податки і збори в порядку і розмірах, встановлених законом.

Згідно пункту 16.1 статті 16 ПК України платник податків зобов`язаний: сплачувати податки та збори в строки та у розмірах, встановлених цим Кодексом та законами з питань митної справи; подавати до контролюючих органів у порядку, встановленому податковим та митним законодавством, декларації, звітність та інші документи, пов`язані з обчисленням і сплатою податків та зборів.

Правові та організаційні засади забезпечення збору та обліку єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, умови та порядок його нарахування і сплати та повноваження органу, що здійснює його збір та ведення обліку визначені Законом України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування» від 08.07.2010 № 2464-VI (далі по тексту також - Закон №2464).

Частиною другою статті 6 Закону №2464 встановлено, що платник єдиного внеску серед іншого зобов`язаний своєчасно та в повному обсязі нараховувати, обчислювати і сплачувати єдиний внесок.

За визначенням пункту 6 частини першої статті 1 Закону №2464 недоїмка - сума єдиного внеску, своєчасно не нарахована та/або не сплачена у строки, встановлені цим Законом, обчислена податковим органом у випадках, передбачених цим Законом.

Згідно з частиною другою статті 9 Закону №2464 обчислення єдиного внеску здійснюється на підставі бухгалтерських та інших документів, відповідно до яких провадиться нарахування (обчислення) або які підтверджують нарахування (обчислення) виплат (доходу), на які відповідно до цього Закону нараховується єдиний внесок.

Відповідно до частини третьої статті 9 Закону №2464 обчислення єдиного внеску податковими органами у випадках, передбачених цим Законом, здійснюється на підставі актів перевірки правильності нарахування та сплати єдиного внеску, звітності, що подається платниками до податкових органів, бухгалтерських та інших документів, що підтверджують суми виплат (доходу), на суми яких (якого) відповідно до цього Закону нараховується єдиний внесок.

Частина друга статті 25 Закону №2464 передбачає, що у разі виявлення своєчасно не сплачених сум страхових внесків платники єдиного внеску зобов`язані самостійно обчислити ці внески і сплатити їх з нарахуванням пені в порядку і розмірах, визначених цією статтею.

Згідно з частиною четвертою статті 25 Закону №2464 податковий орган у порядку, за формою та у строки, встановлені центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, надсилає в паперовій та/або електронній формі платникам єдиного внеску вимогу про сплату недоїмки з єдиного внеску.

Вимога про сплату недоїмки є виконавчим документом.

Платник єдиного внеску зобов`язаний протягом десяти календарних днів з дня надходження вимоги про сплату недоїмки сплатити суми недоїмки та штрафів разом з нарахованою пенею.

У разі незгоди з розрахунком суми недоїмки платник єдиного внеску узгоджує її з податковим органом шляхом оскарження вимоги про сплату єдиного внеску в адміністративному або судовому порядку.

Порядок узгодження сум недоїмки з єдиного внеску встановлюється центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику.

У разі якщо згоди з податковим органом не досягнуто, платник єдиного внеску зобов`язаний сплатити суми недоїмки та штрафів разом з нарахованою пенею протягом десяти календарних днів з дня надходження рішення відповідного податкового органу або оскаржити вимогу до податкового органу вищого рівня чи в судовому порядку.

У разі якщо платник єдиного внеску протягом десяти календарних днів з дня отримання вимоги не сплатив зазначені у вимозі суми недоїмки та штрафів разом з нарахованою пенею, не узгодив вимогу з податковим органом шляхом оскарження в адміністративному чи судовому порядку або не сплатив узгоджену суму недоїмки протягом десяти календарних днів з дня отримання узгодженої вимоги, податковий орган надсилає в порядку, встановленому законом, до підрозділу державної виконавчої служби узгоджену вимогу про сплату недоїмки в електронній формі.

Означені положення Закону №2464 кореспондуються із положеннями Інструкції про порядок нарахування і сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, затвердженої наказом Міністерства фінансів України від 20.04.2015 №449 (далі по тексту також - Інструкція №449).

Згідно з пунктом 2 розділу VI Інструкції №449 у разі виявлення платником своєчасно не нарахованих сум єдиного внеску такі платники зобов`язані самостійно обчислити ці внески, відобразити їх у звітності, що подається платником до податкових органів, та сплатити їх. До такого платника застосовуються штрафні санкції в порядку і розмірах, визначених розділом VII цієї Інструкції.

У разі виявлення податковим органом своєчасно не нарахованих та/або не сплачених платником сум єдиного внеску такий податковий орган обчислює суми єдиного внеску, що зазначаються у вимозі про сплату боргу (недоїмки), та застосовує до такого платника штрафні санкції в порядку і розмірах, визначених розділом VII цієї Інструкції.

Сума єдиного внеску, своєчасно не нарахована та/або не сплачена в строки, встановлені Законом, обчислена податковими органами у випадках, передбачених Законом, є недоїмкою.

Суми недоїмки стягуються з нарахуванням пені та застосуванням штрафів.

Відповідно до пункту 3 розділу VI Інструкції №449, податкові органи надсилають (вручають) платникам вимогу про сплату боргу (недоїмки), якщо: дані документальних перевірок свідчать про донарахування сум єдиного внеску податковими органами; платник має на кінець календарного місяця недоїмку зі сплати єдиного внеску; платник має на кінець календарного місяця борги зі сплати фінансових санкцій.

Податковий орган надсилає (вручає) вимогу про сплату боргу (недоїмки) платнику єдиного внеску протягом трьох робочих днів з дня її винесення.

У випадках, передбачених абзацами третім та/або четвертим цього пункту, вимога про сплату боргу (недоїмки) надсилається (вручається): платникам, зазначеним у пункті 1 статті 4 Закону, протягом 20 робочих днів, що настають за календарним місяцем, у якому виникла, зросла або частково зменшилась сума недоїмки зі сплати єдиного внеску (заборгованість зі сплати фінансових санкцій).

Під частковим зменшенням суми недоїмки зі сплати єдиного внеску (заборгованості зі сплати фінансових санкцій) для цілей цього пункту вважається зменшення загальної суми боргу (недоїмки) з єдиного внеску, яка включає нараховані та несплачені суми єдиного внеску (фінансових санкцій) за останній календарний місяць, в якому відбулось таке зменшення.

Вимога про сплату боргу (недоїмки) формується на підставі даних інформаційно-комунікаційних систем ДПС (далі - ІКС) на суму боргу, що перевищує 10 гривень.

Вимога про сплату боргу (недоїмки) крім загальних реквізитів має містити відомості про розмір боргу, в тому числі суми недоїмки, штрафів та пені, обов`язок погасити борг та можливі наслідки його непогашення в установлений строк.

Вимога про сплату боргу (недоїмки) є виконавчим документом.

Пунктом 4 розділу VI Інструкції №449 визначено, що вимога про сплату боргу (недоїмки) формується на підставі актів документальних перевірок, звітів платника про нарахування єдиного внеску та облікових даних з ІКС за формою згідно з додатком 6 до цієї Інструкції (для платника - юридичної особи, у тому числі відокремлених підрозділів юридичної особи) або за формою згідно з додатком 7 до цієї Інструкції (для платника - фізичної особи).

При формуванні вимоги про сплату боргу (недоїмки) їй присвоюється порядковий номер, який складається з трьох частин: перша частина - літера «Ю» (вимога до юридичної особи, у тому числі відокремлених підрозділів юридичної особи) або «Ф» (вимога до фізичної особи), друга частина - порядковий номер, третя частина - літера «У» (узгоджена вимога).

В третій частині літера «У» (інформація щодо узгодження вимоги) проставляється у разі надсилання: платнику узгодженої вимоги внаслідок процедури оскарження; вимоги до органів державної виконавчої служби або до органів Казначейства відповідно до цієї Інструкції.

Наведені правові норми дають підстави для висновку, що у разі наявності у платника єдиного внеску недоїмки, податковий орган на підставі даних звітів платника про нарахування єдиного внеску та облікових даних з інформаційної системи фіскального органу формує та надсилає (вручає) платнику вимогу про сплату боргу (недоїмки) на суму такої недоїмки.

Судом встановлено, що позивачу направлено автоматично сформовану вимоги про сплату боргу (недоїмки) щодо заборгованості зі сплати єдиного внеску на суму 28 638,80 грн (вимога від 04.12.2023) та на суму 28 550,94 грн (вимога від 04.03.2024) на підставі даних інформаційно-комунікаційних систем ДПС.

Виходячи з наданої відповідачем інтегрованої картки платника по єдиному внеску, недоїмка зі сплати єдиного внеску відображена станом на 31.12.2022 у розмірі 27 448,80 грн та протягом спірного періоду змінювалась шляхом збільшення у зв`язку з неповною сплатою позивачем самостійно нарахованого єдиного внеску протягом 2023 року та до 04.03.2024.

При цьому, зі спірних податкових вимог та ІКП позивача вбачається, що вказані у спірних вимогах суми єдиного внеску містять у собі виключно недоїмку зі сплати єдиного внеску, без пені та без штрафних санкцій.

Як свідчать матеріали справи, відносно позивача розпочато процедуру ліквідації.

Правові, фінансові та організаційні засади функціонування системи гарантування вкладів фізичних осіб, повноваження Фонду, порядок виплати відшкодування за вкладами, а також регулюються відносини між Фондом, банками, Національним банком України, визначаються повноваження та функції Фонду щодо виведення неплатоспроможних банків з ринку і ліквідації банків, встановлюються Законом України «Про систему гарантування вкладів фізичних осіб» №4452-VI від 23.02.2012 (далі по тексту також - Закон №4452-VI).

Частиною першою статті 1 Закону №4452-VI визначено, що відносини, що виникають у зв`язку із створенням і функціонуванням системи гарантування вкладів фізичних осіб, виведенням неплатоспроможних банків з ринку та ліквідації банків, регулюються цим Законом, іншими законами України, нормативно-правовими актами Фонду та Національного банку України.

У той час, процедура виведення неплатоспроможного банку з ринку та питання запровадження і здійснення тимчасової адміністрації регулюються нормами Закону №4452-VI, який є спеціальним відносно інших законодавчих актів України у цих правовідносинах.

За правилами частини п`ятої статті 36 Закону №4452-VI під час тимчасової адміністрації не здійснюється:

1) задоволення вимог вкладників та інших кредиторів банку;

2) примусове стягнення майна (у тому числі коштів) банку, накладення арешту та звернення стягнення на майно (у тому числі кошти) банку (виконавче провадження щодо банку зупиняється, у тому числі знімаються арешти, накладені на майно (у тому числі на кошти) банку, а також скасовуються інші вжиті заходи примусового забезпечення виконання рішення щодо банку);

2-1) накладення нових обтяжень чи обмежень на майно (активи) (у тому числі арештів, заборони прийняття рішень про продаж або про вчинення інших дій);

3) нарахування неустойки (штрафів, пені), інших фінансових (економічних) санкцій за невиконання чи неналежне виконання зобов`язань щодо сплати податків і зборів (обов`язкових платежів), а також зобов`язань перед кредиторами, у тому числі не застосовується індекс інфляції за весь час прострочення виконання грошових зобов`язань банку;

4) зарахування зустрічних вимог, у тому числі зустрічних однорідних вимог, припинення зобов`язань за домовленістю (згодою) сторін (у тому числі шляхом договірного списання), поєднанням боржника і кредитора в одній особі;

5) нарахування відсотків за зобов`язаннями банку перед вкладниками та кредиторами;

6) заміна кредитора у зобов`язанні банку на договірній основі, крім випадків передачі всього або частини майна (активів) та всіх або частини зобов`язань приймаючому або перехідному банку.

Аналіз положень частини п`ятої статті 36 Закону №4452-VI дає підстави для висновку, що протягом мораторію забороняється нараховувати неустойку (штраф, пеню), інші фінансові (економічні) санкції за невиконання чи неналежне виконання зобов`язань перед кредиторами та зобов`язань щодо сплати податків і зборів (обов`язкових платежів).

Позивач стверджує про протиправність нарахування йому штрафних санкцій чи пені у зв`язку із початком процедури ліквідації ПАТ «Златобанк».

Водночас, зі спірних вимог вбачається, що до складу заборгованості з єдиного внеску входить виключно недоїмка (без штрафних санкцій чи пені).

Суд зауважує, що сама собою обставина прийняття податкової вимоги не порушує приписів статті 36 Закону №4452, оскільки в даному випадку контролюючим органом не здійснювалось нарахування будь-яких санкцій за невиконання чи неналежне виконання зобов`язань щодо сплати податків і зборів (обов`язкових платежів), не накладався арешт на кошти чи майно банку, не здійснювалось примусове стягнення його коштів та майна.

Подібна правова позиція викладена Верховним Судом у постанові від 28.06.2022 по справі №804/2596/17.

З наданої ГУ ДПС у м. Києві інтегрованої картки платника податків вбачається, що станом на 31.12.2022 недоїмка з єдиного внеску ПАТ «Златобанк» становила 27 448,80 грн. Протягом 2023 року та до квітня 2024 року позивачем нараховувався та сплачувався єдиний внесок. Проте, у зв`язку з наявністю недоїмки станом на 31.12.2022 сплаченими позивачем сумами єдиного внеску за поточними зобов`язаннями в порядку черговості погашалась недоїмка з єдиного внеску за попередні періоди. Станом на 31.03.2024 року сума недоїмки становила 27 974,74 грн.

Позивач стверджує про надходження від нього сплачених сум єдиного внеску протягом спірного періоду (2023 рік та період з січня по березень 2024 року), які, на його думку, протиправно зараховуються контролюючим органом в рахунок сплати єдиного внеску за попередній період. На переконання позивача, самостійна зміна призначення платежу відповідачем у межах спірних відносин є протиправною, що призводить до виникнення недоїмки зі сплати єдиного внеску.

Проте, судом відхиляються означені доводи з огляду на те, що у випадку наявності заборгованості зі сплати єдиного внеску сплачені за поточними зобов`язаннями суми єдиного внеску зараховуються в рахунок погашення боргу в порядку черговості його виникнення в силу вимог пункту 87.9 статті 87 ПК України.

Таким чином, враховуючи наявність у позивача недоїмки зі сплати єдиного внеску (без застосування штрафних санкцій та пені), у зв`язку з тим, що поточні сплати ПАТ «Златобанк» сум єдиного внеску зараховувались контролюючим органом в рахунок сплати недоїмки за попередні періоди, суд дійшов висновку про наявність у ГУ ДПС у м. Києві підстав для формування та направлення на адресу позивача спірних вимог про сплату боргу (недоїмки), що, в свою чергу, свідчить про безпідставність заявлених позовних вимог.

Інших доводів, що можуть вплинути на правильність вирішення судом спору, що розглядається, матеріали справи не містять.

Таким чином, у задоволенні позову слід відмовити.

Враховуючи положення статті 139 КАС України у суду відсутні підстави для стягнення за рахунок бюджетних асигнувань відповідача понесені позивачем витрати по сплаті судового збору.

На підставі викладеного, керуючись статтями 243-246, 250 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

в и р і ш и в:

У задоволенні адміністративного позову відмовити повністю.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Суддя Дудін С.О.