Справа № 320/44685/25
Суддя: Кочанова П.В.
Дата ухвалення: 2026-01-29 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

29 січня 2026 року м. Київ справа №320/44685/25

Київський окружний адміністративний суд у складі головуючої судді Кочанової П.В., розглянувши в письмовому порядку за правилами загального позовного провадження адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «СЕНД КОНТРАКТ» до Головного управління ДПС у м.Києві про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень,-

В С Т А Н О В И В:

Позивач, Товариство з обмеженою відповідальністю «СЕНД КОНТРАКТ» звернулось до Київського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Головного управління ДПС у м.Києві, в якому просить суд:

- визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління ДПС у м. Києві від 04 липня 2025 року № 624470417 (форма «Р»), яким позивачу донараховані податкові зобов`язання з рентної плати за І квартал 2025 року в сумі 680 164,94 грн та застосовані штрафні (фінансові) санкції (штрафи) в сумі 68 016,19 грн.,

- визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління ДПС у м. Києві від 07 липня 2025 року № 628050417 (форма «Р»), яким Позивачу донараховані податкові зобов`язання з рентної плати за І квартал 2025 року в сумі 1 020 242,90 грн та застосовані штрафні (фінансові) санкції (штрафи) в сумі 102 024,29 грн.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що висновки контролюючого органу за наслідком проведених камеральних перевірок є необґрунтованими та помилковими, а тому прийняті за наслідком таких висновків податкові повідомлення-рішення є протиправними та підлягають скасуванню.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 09 вересня 2025 року прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження, підготовче засідання призначено на 21 жовтня 2025 року о 14:30 год.

Представником відповідача долучено до матеріалів справи відзив, в якому заперечував проти задоволення позовних вимог, оскільки дані камеральних перевірок свідчать про заниження суми податкового зобов`язану ТОВ «СЕНД КОНТРАКТ» заявлених у податкових деклараціях за 1 квартал 2025 року № від 09.05.2025 та за 1 квартал 2025 року№ від 09.05.2025.

Зауважено, що обчислення податкових зобов`язань з рентної плати за умови видобування піщано-гравійної сировини в межах акваторії морів, водосховищ, у річках та їх заплавах (крім видобування, пов`язаного з плановими роботами з очищення фарватерів річок) необхідно враховувати коригуючий коефіцієнт у розмірі 2,00 (п.252.22 ст.252 ПКУ).

У відповіді на відзив представник позивача наголошував, що підприємство не здійснює видобування сировини піщано-гравійної, тому підстави для застосування коригуючого коефіцієнту в розмірі 2,00 відсутні. Крім цього, звертав увагу, що надані до відзиву документи не містять належних доказів на підтвердження позиції податкового органу, оскільки вони або не стосуються предмету спору, або є неприйнятними з позиції правомірності та належності.

В підготовчому засіданні 21 жовтня 2025 року протокольною ухвалою суд закрив підготовче провадження та призначив справу до розгляду по суті. На підставі клопотання представника позивача та відсутності заперечень зі сторони представника відповідача, суд ухвалив подальший розгляд справи здійснювати в порядку письмового провадження.

Розглянувши документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, судом встановлено наступне.

Товариство з обмеженою відповідальністю «СЕНД КОНТРАКТ» є юридичною особою, основним видом діяльності якої за кодом КВЕД є: 08.12 добування піску, гравію, глин і каоліну.

Позивач на підставі спеціального дозволу на користування надрами № 6346 від 03 липня 2019 року здійснює розробку родовища «Осокори», розташованого в руслі р. Дніпро між о. Водників та лівим берегом р. Дніпро, в акваторії Канівського водосховища, з метою видобування пісків, придатних після видобування гідромеханізованим способом, а також відповідного контролю якості для дорожнього будівництва, виробництва ніздрюватих бетонів, як пісок-компонент в`яжучого для виготовлення щільного силікатного бетону; придатних для виробництва силікатних каменів, цегли та інших пресованих виробів, у разі якщо виготовлені вироби задовольнятимуть вимоги відповідних стандартів і технічних умов; придатних для рекультивації, благоустрою та планування.

Відповідно до підпункту 251.1.1. пункту 251.1. статті 251 та статті 252 Податкового кодексу України позивач є платником рентної плати за користування надрами для видобування корисних копалин.

09 травня 2025 року позивачем подана податкова декларація з рентної плати за І квартал 2025 року, згідно якої задекларовані податкові зобов`язання по сплаті рентної плати (підлягає зарахуванню до бюджету Голосіївського району міста Києва) в сумі 680 164,94 грн.

09 червня 2025 року податковим органом проведена камеральна перевірка податкової звітності по рентній платі щодо виявлених помилок (порушень) за І квартал 2025 року, про що складено акт № 49909/Ж5/26-15-04-17/42409631.

За висновками акту перевірки, дані камеральної перевірки свідчать про заниження суми податкових зобов`язань ТОВ «СЕНД КОНТРАКТ», заявлених у податковій декларації з рентної плати за І квартал 2025 року.

04 липня 2025 року відповідачем прийнято податкове повідомлення-рішення № 624470417 (форма «Р»), яким позивачу донараховані податкові зобов`язання з рентної плати за І квартал 2025 року в сумі 680 164,94 грн та застосовані штрафні (фінансові) санкції (штрафи) в сумі 68 016,19 грн.

09 травня 2025 року позивачем подана податкова декларація з рентної плати за 1 квартал 2025 року, згідно якої задекларовані податкові зобов`язання по сплаті рентної плати (підлягає зарахуванню до бюджету Дарницького району міста Києва) в сумі 1 020 242,90 грн.

11 червня 2025 року відповідачем проведена камеральна перевірка податкові звітності по рентній платі щодо виявлених помилок (порушень) за І квартал 2025 року, про що складено акт № 50325/Ж5/26-15-04-17/42409631.

За висновками акту перевірки, дані камеральної перевірки свідчать про заниження суми податкові зобов`язань ТОВ «СЕНД КОНТРАКТ», заявлених у податковій декларації з рентної плати за І квартал 2025 року.

07 липня 2025 року контролюючим органом прийнято податкове повідомлення-рішення № 628050417 (форма «Р»), яким позивачу донараховані податкові зобов`язання з рентної плати за І квартал 2025 року в сумі 1 020 242,90 грн та застосовані штрафні (фінансові) санкції (штрафи) в сумі 102 024,29грн.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, що виникли між сторонами, суд виходить з наступного.

Відповідно до ч. 2 ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства визначає Податковий кодекс України (далі - ПК України).

Підпунктом 14.1.217 п. 14.1 статті 14 ПК України визначено, що рентна плата це загальнодержавний податок, який справляється за користування надрами для видобування корисних копалин; за користування надрами в цілях, не пов`язаних з видобуванням корисних копалин; за користування радіочастотним ресурсом України; за спеціальне використання води; за спеціальне використання лісових ресурсів; за транспортування нафти і нафтопродуктів магістральними нафтопроводами та нафтопродуктопроводами, транзитне транспортування трубопроводами природного газу та аміаку територією України.

Згідно з п.251.1 статті 251 ПК України рентна плата складається з рентної плати за користування надрами для видобування корисних копалин; рентної плати за користування надрами в цілях, не пов`язаних з видобуванням корисних копалин,- рентної плати за користування радіочастотним ресурсом України,- рентної плати за спеціальне використання води,- рентної плати за спеціальне використання лісових ресурсів; рентної плати за транспортування нафти і нафтопродуктів магістральними нафтопроводами та нафтопродуктопроводами, транзитно транспортування трубопроводами аміаку територією України.

Так, відповідно до підпункту 252.1.1 пункту 252.1 статті 252 Податкового кодексу України, платниками рентної плати за користування надрами для видобування корисних копалин є суб`єкти господарювання, у тому числі громадяни України, іноземці та особи без громадянства, зареєстровані відповідно до закону як підприємці, які набули права користування об`єктом (ділянкою) надр на підставі отриманих спеціальних дозволів на користування надрами (далі - спеціальний дозвіл) в межах конкретних ділянок надр з метою провадження господарської діяльності з видобування корисних копалин, у тому числі під час геологічного вивчення (або геологічного вивчення з подальшою дослідно-промисловою розробкою) в межах зазначених у таких спеціальних дозволах об`єктів (ділянок) надр.

Відповідно до пп. 257.3.1 п. 257.3 ст. 257 ПК України, платник рентної плати до закінчення визначеного розд. II ПК України граничного строку подання податкових декларацій за податковий (звітний) період, визначений ст. 257 ПК України, подає до відповідного контролюючого органу за формою, встановленою у порядку, передбаченому ст. 46 цього Кодексу, податкову декларацію, яка містить, зокрема, додатки з рентної плати за користування надрами для видобування корисних копалин:

за місцезнаходженням ділянки надр, з якої видобуті корисні копалини, у разі розміщення такої ділянки надр у межах території України;

за місцем обліку платника рентної плати у разі розміщення ділянки надр, з якої видобуто корисні копалини, в межах континентального шельфу та/або виключної (морської) економічної зони України.

Податкові декларації з рентної плати за користування надрами для видобування корисних копалин подаються її платником починаючи з календарного кварталу, що настає за кварталом, у якому такий платник отримав або переоформив спеціальний дозвіл (п. 252.23 ст. 252 ПК України).

Статтею 4 Конституції України визначено, що надра є виключною власністю Українського народу і надаються тільки у користування. Угоди або дії, які в прямій або прихованій формі порушують право власності Українського народу на надра, є недійсними. Український народ здійснює право власності на надра через Верховну Раду України, Верховну Раду Автономної Республіки Крим і місцеві ради.

Водночас п. 49.2 ст. 49 ПК України визначено, що платник податків зобов`язаний за кожний встановлений ПК України звітний період, в якому виникають об`єкти оподаткування, або у разі наявності показників, які підлягають декларуванню, відповідно до вимог ПК України подавати податкові декларації щодо кожного окремого податку, платником якого він є.

Таким чином податкова декларація з рентної плати (крім рентної плати за користування надрами для видобування вуглеводної сировини) подається суб`єктом господарювання, що отримав спеціальний дозвіл (в тому числі на спеціальне водокористування для здійснення видобування підземних вод) вперше за календарний квартал, у якому суб`єкт господарювання отримав такий дозвіл (незалежно від того, чи провадив суб`єкт господарювання господарську діяльність).

Базою оподаткування рентною платою за користування надрами для видобування корисних копалин є вартість обсягів видобутих у податковому (звітному) період корисних копалин (мінеральної сировини), яка окремо обчислюється для кожного виду корисної копалини (мінеральної сировини) для кожної ділянки надр на базових умовах поставки (склад готової продукції гірничого підприємства) (п.252.6 ст.252 ПК України).

Величина ставки рентної плати за користування надрами для видобування корисних копалин (у відсотках) та коефіцієнти, що застосовуються для визначення податкового зобов`язання з рентної плати за користування надрами для видобування корисних копалин визначені п.252.20 та п.252.22 ст.252 ПК України.

Як зазначено в актах перевірок від 09 червня 2025 року та від 11 червня 2025 року при обчисленні податкового зобов`язання ТОВ «СЕНД КОНТРАКТ» відповідно до пункту 252.22 ПК України не застосовано коригуючий коефіцієнт до ставок рентної плати за користування надрами для видобування корисних копалин, що визначається залежно від виду корисної копалини (мінеральної сировини) та умов її видобування, а саме не враховано коригуючий коефіцієнт за умови видобування піщано-гравійної сировини в межах акваторії морів, водосховищ, у річках та їх заплавах (крім видобування, пов`язаного з плановими роботами з очищення фарватерів річок) у розмірі 2,00.

На думку відповідача, відповідно до Переліку корисних копалин, які затверджені постановою Кабінету Міністрів України від 12 грудня 1994 року № 827, пісок відноситься до піщано-гравійної сировини.

Водночас, суд не може погодитись з такими висновками податкового органу з огляду на наступне.

Відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 12 грудня 1994 року № 827 «Про затвердження переліків корисних копалин загальнодержавного та місцевого значення» (в редакції, що діяла станом на дату подання податкової звітності за І квартал 2025 року) корисна копалина «пісок» використовується у декількох напрямках. Напрям використання родовища корисної копалини загальнодержавного значення визначається рішенням Державної комісії по запасах корисних копалин.

Протоколом від 28 грудня 2023 року № 5668 колегія Державної комісії України по запасах корисних копалин при Державній службі геології та надр України (далі - ДКЗ) постановила затвердити такі параметри постійних кондицій запасів пісків родовища «Осокори»:

Корисна копалина пісок.

Контур підрахунку запасів корисної копалини розташований в акваторії Канівського водосховища.

Показники якості пісків в природному стані відповідають вимогам ДСТУ Б В. 2.7-32-95 «Пісок щільний природній для будівельних матеріалів, виробів, конструкцій і робіт. Технічні умови».

Метою користування надрами є видобування піску, придатного для виробництва ніздрюватих бетонів, як компонент в`яжучого для виробництва щільного силікатного бетону, силікатних каменів, цегли та інших пресованих виробів.

Віднести родовище «Осокори» за складністю геологічної будови до групи родовищ дуже складної геологічної будови.

Статтею 42 Кодексу України про надра (далі - Кодекс про надра) визначено, що родовища, в тому числі техногенні, запаси і прояви корисних копалин підлягають обліку у державному кадастрі родовищ і проявів корисних копалин та державному балансі запасів корисних копалин. Відповідна інформація розміщується Державному геологічному веб-порталі. Державний облік родовищ, запасів і прояву корисних копалин здійснює центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері геологічного вивчення та раціонального використання надр, у порядку, що встановлюється Кабінетом Міністрів України.

Статтею 43 Кодексу про надра встановлено, що Державний кадастр родовищ і проявів корисних копалин містить відомості про кожне родовище, включене до Державного фонду родовищ корисних копалин, щодо кількості та якості запасів корисних копалин і наявних у них компонентів, гірничо-технічних, гідрогеологічних та інших умов розробки родовища та його геолого-економічну оцінку, а також відомості про кожний прояв корисних копалин. Державний кадастр родовищ іпроявів корисних копалин ведеться центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері геологічного вивчення та раціонального використання надр.

Згідно статті 44 Кодексу про надра Державний баланс запасів корисних копалин містить відомості про кількість, якість та ступінь вивчення запасів корисних копалин щодо родовищ, які мають промислове значення, їх розміщення, рівень промислового освоєння, а також відомості про видобуток, втрати і забезпеченість суспільного виробництва розвіданими запасами корисних копалин. Державний баланс запасів корисних копалин ведеться центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері геологічного вивчення та раціонального використання надр.

Ведення Державного кадастру родовищ та проявів корисних копалин, Державного балансу корисних копалин України, забезпечення функціонування інформаційно- телекомунікаційних систем, що використовуються Державною службою геології та надр України для забезпечення функціонування надрокористування в Україні покладається на державне науково-виробниче підприємство «ДЕРЖАВНИЙ ІНФОРМАЦІЙНО-ГЕОЛОГІЧНИЙ ФОНД УКРАЇНИ» (ДНВП «ГЕОІНФОРМ УКРАЇНИ»).

ДНВП «ГЕОІНФОРМ УКРАЇНИ» в листі від 09 квітня 2025 року № 07/403-42 на запит позивача повідомив, що:

«Згідно експертного висновку експерта ДКЗ України по технологічній частині звіту про детальну геолого-економічну оцінку запасів пісків родовища «Осокори» у Голосіївському та Дарницькому районах м. Києва визначено пісок як сировину будівельну. Переліком корисних копалин загальнодержавного значення та Переліком корисних копалин місцевого значення, затвердженими постановою Кабінету Міністрів України від 12.12.1994 № 827 «Про затвердження переліків корисних копалин загальнодержавного та місцевого значення» сировина будівельна не визначається.

Разом з тим, відповідно до останнього абзацу Переліку корисних копалин місцевого значення, інші корисні копалини, що не включені до Переліку корисних копалин загальнодержавного значення, відносяться до Переліку корисних копалин місцевого значення.

ДНВП «Геоінформ» рекомендує дотримуючись вимог протоколу ДКЗ від 28.12.2023 №5668, вважати корисну копалину, пісок, в межах родовища «ОСОКОРИ сировиною будівельною.

Згідно протоколу ДКЗ від 28.12.2023 №5668 сировина піщано-гравійна в межах родовища «ОСОКОРИ» не виявлена та Державним балансом корисних копалин не обліковується».

Державна служба геології та надр України листом від 25 квітня 2025 року № 131- СД/25 у відповідь на запит позивача повідомила наступне:

«Згідно експертного висновку експерта ДКЗ України по технологічній частині звіту про детальну геолого-економічну оцінку запасів пісків родовища «Осокори» у Голосіївському та Дарницькому районах м. Києва визначено пісок як сировину будівельну. Переліком корисних копалин загальнодержавного значення та Переліком корисних копалин місцевого значення, затвердженими постановою Кабінету Міністрів України від 12.12.1994 № 827 «Про затвердження переліків корисних копалин загальнодержавного та місцевого значення» сировина будівельна не визначається.

Разом з тим, відповідно до останнього абзацу Переліку корисних копалин місцевого значення, інші корисні копалини, що не включені до Переліку корисних копалин загальнодержавного значення, відносяться до Переліку корисних копалин місцевого значення.».

Отже, виходячи зі змісту протоколу ДКЗ, листів ДНВП «ГЕОІНФОРМ УКРАЇНИ» та Державної служби геології та надр України:

- корисною копалиною родовища «Осокори» є пісок;

- пісок родовища «Осокори» визначається як сировина будівельна;

- сировина піщано-гравійна в межах родовища «ОСОКОРИ» не виявлена та Державним балансом корисних копалин не обліковується;

- сировина будівельна відноситься до інших корисних копалин відповідно до останнього абзацу Переліку корисних копалин місцевого значення.

Додатково суд бере до уваги, що постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2025 року № 600 (набула чинності 28 травня 2025 року) переліки корисних копалин загальнодержавного та місцевого значення, затверджені постановою Кабінету Міністрів України від 12 грудня 1994 року № 827, були викладені в новій редакції.

Згідно з новою редакцією сировина піщано-гравійна відноситься до корисних копалин загальнодержавного значення та включає в себе наступні види корисних копалин: пухкі осадові породи піщано-валунного складу, ракуша.

Таким чином, висновки відповідача, викладені в актах перевірки від 09 червня 2025 року та від 11 червня 2025 року, про віднесення піску родовища «Осокори» до піщано-гравійної сировини та необхідності застосування коригуючого коефіцієнту у розмірі 2,00, передбаченого пунктом 252.22 ПК України за видобування піщано-гравійної сировини в межах акваторії морів, водосховищ, у річках та їх заплавах (крім видобування, пов`язаного з плановими роботами з очищення фарватерів річок) помилкові та не відповідають фактичним обставинам.

Враховуючи зазначене, донарахування податковим органом позивачу суми податкових зобов`язань із рентної плати за І квартал 2025 року згідно податкових повідомлень-рішень від 04 липня 2025 року № 624470417 та 07 липня 2025 року № 628050417 є протиправним та безпідставним.

Інші доводи та заперечення сторін не спростовують вище встановленого судом та не мають визначального значення для вирішення спору по суті.

Судом враховується, що згідно з п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Відповідно до частини 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Згідно з частинами 1, 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідач.

Згідно положень ст. 90 Кодексу адміністративного судочинства України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Системно проаналізувавши приписи законодавства України, що були чинними на момент виникнення спірних правовідносин між сторонами, зважаючи на взаємний та достатній зв`язок доказів у їх сукупності, суд дійшов висновку, що адміністративний позов підлягає задоволенню.

Відповідно до частини 1 статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Позивачем сплачено судовий збір у розмірі 22 445,35 грн, що підтверджується наявними в матеріалах справи платіжною інструкцією від 21.08.2025 № 432.

Враховуючи задоволення позову, на користь позивача слід присудити понесені ним судові витрати в розмірі 22 445,35 грн за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.

Керуючись статтями 72-77, 139, 243, 246 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю «СЕНД КОНТРАКТ» до Головного управління ДПС у м.Києві про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень - задовольнити повністю.

Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління ДПС у м. Києві від 04 липня 2025 року № 624470417 (форма «Р»), яким позивачу донараховані податкові зобов`язання з рентної плати за І квартал 2025 року в сумі 680 164,94 грн та застосовані штрафні (фінансові) санкції (штрафи) в сумі 68 016,19 грн.

Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління ДПС у м. Києві від 07 липня 2025 року № 628050417 (форма «Р»), яким Позивачу донараховані податкові зобов`язання з рентної плати за І квартал 2025 року в сумі 1 020 242,90 грн та застосовані штрафні (фінансові) санкції (штрафи) в сумі 102 024,29 грн.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у м.Києві (код ЄДРПОУ ВП: 44116011; місцезнаходження ВП: 04116, м. Київ, вул. Шолуденка, 33/19) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «СЕНД КОНТРАКТ» (, місцезнаходження: 03039, м. Київ, вул. Голосіївська, 7, корп. 1, оф. 194) судовий збір у розмірі 22 445,35 грн.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повний текст судового рішення складено та підписано 29 січня 2026 року.

Суддя Кочанова П.В.