Справа № 120/2223/25
Суддя: Віятик Наталія Володимирівна
Дата ухвалення: 2026-01-30 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

про відкриття провадження в адміністративній справі

м. Вінниця

30 січня 2026 р. Справа № 120/2223/25

Суддя Вінницького окружного адміністративного суду Віятик Наталія Володимирівна, розглянувши матеріали:

за позовом: ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 )

до: Головного управління ДПС у Вінницькій області (вул. Хмельницьке шосе, 7, м. Вінниця, 21028, код ЄДРПОУ ВП 44069150)

про: визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень

ВСТАНОВИВ:

У Вінницький окружний адміністративний суд надійшов адміністративний позов ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Вінницькій області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень:

- від 12.06.2024;

- від 12.06.2024;

- від 12.06.2024;

- від 12.06.2024;

- від 12.06.2024;

- від 12.06.2024.

Обґрунтовуючи заявлені вимоги позивач вказує на протиправність рішень відповідача від 12.06.2024, які винесені на підставі Акта перевірки від 07.05.2024.

У позовній заяві позивач зазначає, що про оскаржувані рішення дізнався на початку листопада 2024 року, після відкриття виконавчого провадження, а отримав копії документів 11.12.2024, які надані у відповідь на запит. Відтак позивач вважає, що про порушення своїх прав, свобод чи інтересів останній дізнався 11.12.2024, тому строк на оскарження не пропущений.

Ухвалою від 25.02.2025 відкрито провадження в адміністративній справі та вирішено розгляд справи здійснювати за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання.

06.03.2025 подано відзив на позову заяву, у якому відповідач просив відмовити у задоволенні позовних вимог повністю.

Разом з відзивом відповідач подав клопотання про залишення позову без розгляду, яке мотивоване тим, що податкові повідомлення-рішення від 12.06.2024 є узгодженими, що підтверджується поштовим повідомленням про вручення та копією конверту, відповідно до якого, лист повернуто 27.06.2024 "за закінченням терміну зберігання". Водночас спірні ППР направлені позивачу з дотриманням норм пп.42.5 ст. 42 ПК України.

Щодо неотримання позивачем податкових повідомлень-рішень, то відповідач вказав, що судовою палатою з розгляду справ щодо податків, зборів та інших обов`язкових платежів Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду у постанові від 23 травня 2022 року справі N 810/3116/18 зазначено, що відповідно до пункту 42.2. статті 42 Податкового кодексу України документи вважаються належним чином врученими, якщо вони надіслані за адресою (місцезнаходженням, податковою адресою) платника податків рекомендованим листом з повідомленням про вручення або особисто вручені платнику податків або його законному чи уповноваженому представникові. Враховуючи ту обставину, що грошове зобов`язання в сумі 847753.79 грн. набуло статусу узгодженого податкового зобов`язання з 23 серпня 2024 року, тобто стало податковим боргом, тому факт направлення (вручення) позивачу оскаржуваних податкових повідомлень рішень в порядку, визначеному ст. 42 ПК України, є підтвердженим. A отже та обставина, що позивач з певних причин можливо й не отримав через засоби поштового зв`язку оскаржувані податкові повідомлення-рішення, не може вважатися достатньою та виключною підставою, при якій позивач не міг не знати (тобто припускати) наявність таких рішень за умови наступного отримання ним 13.08.2024 податкової вимоги № 0-0232, сформованої на суму оскаржуваного рішення.

Відповідач також зазначив, що постійне неотримання поштової кореспонденції, яка направляється контролюючим органом на адресу платника податків є зловживання останнім правом платника податків бути повідомленим контролюючим органом щодо прийнятих стосовно нього рішень. З огляду на викладене, позивач пропустив визначений у ч. 2 ст. 122 КАС України строку звернення до суду.

Ухвалою суду від 26.03.2025 позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Вінницькій області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень залишено без руху та встановлено позивачу десятиденний строк з дня вручення (отримання) копії цієї ухвали для усунення недоліків позовної заяви, виявлених на стадії підготовчого провадження, шляхом подання до суду заяви про поновлення строку звернення до суду з цим позовом з наданням доказів поважності причин пропуску такого строку, або ж наведення обґрунтованих письмових пояснень щодо дотримання строку звернення до суду з відповідними позовними вимогами.

Ухвалою суду від 22.04.2025 позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Вінницькій області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень залишено без розгляду.

Постановою Сьомого апеляційного адміністративного суду від 27 травня 2025 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишено без задоволення, а ухвалу Вінницького окружного адміністративного суду від 22 квітня 2025 року - без змін.

Не погодившись з такими рішеннями судових інстанцій, позивач звернувся до Верховного Суду з касаційною скаргою, в якій, покликаючись на порушення судами норм процесуального права, просив скасувати ухвалу Вінницького окружного адміністративного суду від 22 квітня 2025 року, постанову Сьомого апеляційного адміністративного суду від 27 травня 2025 року та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постановою Верховного Суду від 11 грудня 2025 року касаційну скаргу ОСОБА_1 задоволено. Ухвалу Вінницького окружного адміністративного суду від 22 квітня 2025 року та постанову Сьомого апеляційного адміністративного суду від 27 травня 2025 року скасовано, а справу направлено на новий розгляд до суду першої інстанції.

25.12.2025 адміністративна справа надійшла до Вінницького окружного адміністративного суду.

Ухвалою від 13.01.2026 позовну заяву залишено без руху та надано позивачу строк для усунення недоліків шляхом подання до суду заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду з наданням доказів поважності причин пропуску такого строку, або ж наведення обґрунтованих письмових пояснень щодо дотримання строку звернення до суду з відповідними позовними вимогами.

23.01.2026 позивачем подано письмові пояснення щодо дотримання строку звернення до суду, в яких позивач наголошує, що із рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення і з копії конверту не можливо встановити беззаперечний факт направлення відповідачем саме оскаржуваних податкових повідомлень-рішень. Крім того, матеріали справи не містять також доказів особистого вручення позивачу спірних ППР, оскільки на корінцях відсутня дата їхнього отримання платником податків, яка проставляється і у випадку повернення поштового відправлення із відміткою поштового відділення зв`язку "за закінченням терміну зберігання". Вказане свідчить про недотримання контролюючим органом підпункту 2 пункту 3 Розділу ІІІ Порядку №1204.

Дослідивши письмові докази, наявні в матеріалах справи, суд зазначає таке.

Частиною першою статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) встановлено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Згідно з абзацом першим частини другої статті 122 КАС України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Отже, зазначена норма встановлює загальний строк звернення до адміністративного суду у публічно-правових спорах.

Верховний Суд у складі судової палати з розгляду справ щодо податків, зборів та інших обов`язкових платежів Касаційного адміністративного суду в постанові від 27 січня 2022 року у справі № 160/11673/20 сформулював правову позицію, відповідно до якої процесуальний строк звернення до суду з позовом про скасування податкового повідомлення-рішення (рішення про застосування штрафних санкцій) у випадку, якщо платником податків не використовувалася процедура досудового вирішення спору (адміністративного оскарження), визначається частиною другою статті 122 КАС України - становить шість місяців і обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів».

Таким чином, строк звернення до суду з позовом про скасування податкового повідомлення-рішення (без використання процедури досудового вирішення спору) становить шість місяців і обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Строк звернення до адміністративного суду - це проміжок часу після виникнення спору в публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів.

Встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених КАС України певних процесуальних дій.

Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності в публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 19 січня 2023 року у справі № 140/1770/19 зауважила, що частинами другою та третьою статті 122 КАС України чітко визначено момент, з яким пов`язано початок відліку строку звернення до адміністративного суду, а саме з дня, коли особа дізналась або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Порівняльний аналіз словоформ «дізналася» та «повинна була дізнатися» дає підстави для висновку про презумпцію можливості та обов`язку особи знати про стан своїх прав. Незнання про порушення через байдужість до своїх прав або небажання дізнатися не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду.

Якщо цей день встановити точно не можливо, строк обчислюється з дня, коли особа повинна була дізнатися про порушення своїх прав (свобод чи інтересів). Вжите у частині другій статті 122 КАС України твердження «особа повинна була дізнатися» слід розуміти як презумпцію можливості та обов`язку особи знати про стан своїх прав, а тому сама по собі необізнаність позивача з фактом порушення його прав не є підставою для автоматичного і безумовного поновлення строку звернення до суду.

При визначенні початку перебігу строку звернення до суду суд з`ясовує момент, коли особа фактично дізналася або мала реальну можливість дізнатися про наявність відповідного порушення (рішення, дії, бездіяльності), а не коли вона з`ясувала для себе, що певні рішення, дії чи бездіяльність стосовно неї є порушенням. Незнання про порушення через байдужість до своїх прав або небажання дізнатися про дійсний стан свого права (інтересу) не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду.

Аналогічний підхід до тлумачення поняття «повинен був дізнатися», що вжите у статті 122 КАС України, неодноразово висловлювався Верховним Судом, зокрема, у постановах від 10 червня 2021 року (справа № 805/4179/18-а), від 26 травня 2021 року (справа № 320/1778/20), від 28.05.2021 (справа №521/21455/16-а), від 31 березня 2021 року (справа № 240/12017/19), від 21.02.2020 (справа №340/1019/19).

Отже, при вирішенні питання дотримання позивачем строку звернення до суду із позовом перш за все слід визначити строк, який підлягає застосуванню до спірних правовідносин, та момент початку його перебігу. Лише після встановлення зазначених обставин суд переходить до оцінки поважності причин пропуску такого строку, якщо він дійсно був пропущений.

Аналогічний правовий висновок викладено Верховним Судом у постанові від 06 липня 2023 року (справа № 380/7418/22).

Позивач у даній справі оскаржує податкові повідомлення-рішення від 12.06.2024.

Відповідно до пункту 42.2 статті 42 ПК України документи вважаються належним чином врученими, якщо вони надіслані у порядку, визначеному пунктом 42.4 цієї статті, надіслані за адресою (місцезнаходженням, податковою адресою) платника податків рекомендованим листом з повідомленням про вручення або особисто вручені платнику податків (його представнику).

Пунктом 42.5 статті 42 ПК України визначено, що у разі якщо платник податків не подав заяву про бажання отримувати документи через електронний кабінет, листування з платником податків здійснюється шляхом надіслання за адресою (місцезнаходженням, податковою адресою) платника податків рекомендованим листом з повідомленням про вручення або особисто вручаються платнику податків (його представнику). У разі якщо пошта не може вручити платнику податків документ у зв`язку з відсутністю за місцезнаходженням посадових осіб платника податків, їхньою відмовою прийняти документ, незнаходження фактичного місця розташування (місцезнаходження) платника податків або з інших причин, документ вважається врученим платнику податків у день, зазначений поштовою службою в повідомленні про вручення із зазначенням причини невручення.

За правилами пунктів 2, 3, 4 Розділу ІІІ Порядку надіслання контролюючими органами податкових повідомлень-рішень платникам податків, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 28.12.2015 № 1204, податкове повідомлення-рішення вважається належним чином надісланим (врученим) платнику податків, якщо його надіслано у порядку, визначеному статтею 42 Кодексу.

Дата надсилання (вручення) податкового повідомлення-рішення проставляється, зокрема, працівником структурного підрозділу контролюючого органу, якій склав це податкове повідомлення-рішення, - у разі надіслання податкового повідомлення-рішення листом з повідомленням про вручення.

Якщо пошта (поштова служба) не може вручити платнику податків податкове повідомлення-рішення у зв`язку з відсутністю за місцезнаходженням посадових осіб платника податків, їхньою відмовою прийняти податкове повідомлення-рішення, незнаходження фактичного місця розташування (місцезнаходження) платника податків або з інших причин, податкове повідомлення-рішення вважається врученим платнику податків у день, зазначений поштою (поштовою службою) в повідомленні про вручення із зазначенням причини невручення.

Суд зазначає, що з долучених до матеріалів справи копій рекомендованих повідомлень про вручення поштового відправлення неможливо встановити беззаперечний факт направлення відповідачем у цій справі позивачу саме спірних податкових повідомлень-рішень від 12.06.2024, оскільки в повідомленні про вручення така інформація відсутня.

Аналогічна підхід до оцінки факту направлення податкових повідомлень-рішень викладений у постанові Верховного Суду від 22 березня 2024 року у справі № 380/13865/22.

У свою чергу, позивач стверджує, що оскаржувані податкові повідомлення-рішення від 12.06.2024 він вперше отримав 11.12.2024.

Також в матеріалах справи наявний лист ГУ ДПС у Вінницькій області від 11.12.2024 №689/І/02-32-24-05-12, який наданий у відповідь на лист позивача, яким було надіслано ОСОБА_1 , в тому числі оскаржувані податкові повідомлення-рішення.

Таким чином, враховуючи наведене та те, що відповідачем не надано належних доказів надсилання позивачу саме оскаржуваних податкових повідомлень-рішень, та зважаючи на те, що про наявність оскаржуваних податкових повідомлень-рішень від 12.06.2024 позивач дізнався лише 11.12.2024, а з цим позовом останній звернувся до суду 19.02.2024, тому шестимісячний строк звернення до суду не є пропущеним.

Відповідно до статті 168 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) позов пред`являється шляхом подання позовної заяви в суд першої інстанції.

Визначаючись щодо того, за якими правилами позовного провадження (загального чи спрощеного) розглядати справу, суд враховує положення ч. 1, 2, 3 ст. 12 КАС України, відповідно до яких адміністративне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку позовного провадження (загального або спрощеного). Спрощене позовне провадження призначене для розгляду справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи. Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.

Водночас за змістом п. 4 ч. 4 ст. 12 КАС України виключно за правилами загального позовного провадження розглядаються справи у спорах щодо оскарження рішення суб`єкта владних повноважень, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів у сумі, що перевищує: для юридичних осіб п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; для фізичних осіб та фізичних осіб-підприємців вісімдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Отже, в силу імперативних вимог процесуального закону розгляд та вирішення цієї справи має здійснюватися за правилами загального позовного провадження.

Керуючись статтями 171, 248, 256, 257 КАС України, -

УХВАЛИВ:

Прийняти позовну заяву до розгляду та відкрити провадження в адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Вінницькій області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень.

Розгляд справи здійснюватиметься суддею Віятик Наталією Володимирівною одноособово за правилами загального позовного провадження.

Призначити підготовче засідання на 18 лютого 2026 р. о 10:00 год. в залі судового засідання № 3 Вінницького окружного адміністративного суду, що знаходиться за адресою: м. Вінниця, вул. Брацлавська, 14.

Встановити відповідачу 15- денний строк з дня отримання копії цієї ухвали для подання відзиву на позовну заяву в порядку ст. 162 КАС України.

Встановити позивачу 3- денний строк з дня отримання відзиву на позовну заяву для подання відповіді на відзив в порядку ст. 163 КАС України.

Встановити відповідачу 3- денний строк з дня отримання відповіді на відзив для подання заперечення в порядку ст. 164 КАС України.

Копію ухвали суду надіслати (надати) учасникам справи.

Учасники справи можуть отримати інформацію по даній справі на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі інтернет за посиланням: http://court.gov.ua/fair/.

Ухвала оскарженню не підлягає, набирає законної сили в порядку, визначеному ст. 256 КАС України.

Суддя Віятик Наталія Володимирівна