Справа № 160/36177/25
Суддя: Ремез Катерина Ігорівна
Дата ухвалення: 2026-01-29 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді Ремез К.І.
розглянувши у письмовому провадженні у місті Дніпро адміністративну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області, третя особа Акціонерне товариство "Сенс Банк" про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень,-
19.12.2025 до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшов позов ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області, третя особа Акціонерне товариство "Сенс Банк" про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень, у якому позивач просить суд:
В обґрунтування заявлених позовних вимог позивач зазначає, що 24.03.2008 між Акціонерним комерційним банком соціального розвитку "Укрсоцбанк" (кредитор), правонаступником якого є АТ "Альфа-Банк" та ОСОБА_1 (позичальник) було укладено договір кредиту №991/08-KB/005, згідно п. 1.1., якого, кредитор надає позичальнику у тимчасове користування на умовах забезпеченості, повернення, строковості, платності та цільового характеру використання грошові кошти в сумі 35 000, 00 (тридцять п`ять тисяч) доларів США, зі сплатою 12,5 відсотків річних. За умовами п. 1.3. договору кредиту №991/08-KB/005, в якості забезпечення Позичальником виконання своїх зобов`язань щодо погашення Кредиту, сплати процентів, можливих штрафних санкцій, а також інших витрат на здійснення забезпеченої іпотекою вимоги, Кредитор укладає в день укладення цього Договору з позичальником іпотечний договір №991/08-КЗ/005 від 24.03.2008, за умовами якого Позичальник передає Кредитору в іпотеку нерухоме майно, для придбання якого, згідно п. 1.2. цього Договору, надається Кредит, що стане власністю Позичальника після укладення іпотечного договору, а саме: після здійснення в установленому чинним законодавством України порядку державної реєстрації права власності на нерухоме майно за Позичальником, заставною вартістю 46 700,00 (сорок шість тисяч сімсот) доларів США 00 центів, що в еквіваленті за курсом НБУ становить 235 835, 00 (двісті тридцять п`ять тисяч вісімсот тридцять п`ять) гривень 00 копійок. Іпотечний договір підлягає нотаріальному посвідченню, обтяження нерухомого майна іпотекою реєстрації в Державному реєстрі іпотек у встановленому порядку, а на відчуження нерухомого майна нотаріусом накладається заборона. За результатами зазначеного вище, сторонами було укладено іпотечний договір №991/08-K3/005 від 24.03.2008.
Листом від уповноваженого представника АТ «АЛЬФА-БАНК» Марченко М.А. позивача було повідомлено про те, що зі сторони АТ «АЛЬФА-БАНК», яке є правонаступником усіх прав та обов`язків АТ «Укрсоцбанк», до ОСОБА_1 , фінансових претензій за кредитним договором №991/08-KB/005 від 24.03.2008 не має, в зв`язку з тим, що Банк в порядку, встановленому ст. 37 Закону України «Про іпотеку», скористався своїм правом та задовольнив свої вимоги шляхом набуття права власності на предмет іпотеки квартиру, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , державна реєстрація права власності на яку відбулась 16.11.2018, тобто у зв`язку із невиконанням позивачем своїх зобов`язань, АТ «АЛЬФА БАНК», у позасудовому порядку звернув стягнення на іпотечне майно та 16.11.2018, зареєстрував право власності на предмет іпотеки.
Відповідно до протоколу позачергових зборів загальних акціонерів АТ «Альфа-Банк» №2/2022, було прийнято рішення про перейменування банку на АТ «Сенс Банк», НБУ внесено зміни до державного реєстру банків України, де зазначена зміна найменування з АТ «Альфа-Банк» на АТ «Сенс Банк».
Відповідно до наказу від 13.08.2024 Державною податковою службою України Головного управління ДПС у Дніпропетровській області №3481-П «Про проведення документальної позапланової невиїзної перевірки фізичної особи платника податків ОСОБА_1 », було проведено документальну позапланову невиїзну перевірку ОСОБА_1 з 20.09.2024 тривалістю 2 робочих дні. Перевірку було вирішено провести за період з 01.01.2018 по 31.12.2018 з метою достовірності, повноти нарахування та своєчасності сплати до бюджету податку на доходи фізичних осіб та військового обліку.
Із акту «Про результати документальної позапланової невиїзної перевірки з питань достовірності, повноти нарахування та своєчасності сплати до бюджету податку на доходи фізичних осіб та військового збору фізичної особи платника податків ОСОБА_1 , за період з 01.01.2018 по 31.12.2018», вбачається наступне: відповідач вважає, що згідно з відомостями з ЦБД ДРФО в періоді з 01.01.2018 по 31.12.2018 фізична особа платник податків ОСОБА_1 , фактично отримувала доходи від АТ «АЛЬФА БАНК» в розмірі 960 041, 77 грн, у вигляді основної кредитної заборгованості прощеної (анульованої) за самостійним рішенням банку, не пов`язаним з процедурою банкрутства, до закінчення строку позовної давності, у вигляді додаткового блага (ознака доходу 126).
Також із акту вбачається, що відповідач вважає, що суму списаної кредитної заборгованості прощеної (анульованої) за самостійним рішенням банку фізичної особи платника податків ОСОБА_1 , у розмірі 960 041,77 грн, було включено АТ «АЛЬФА БАНК» до податкового розрахунку сум доходу, нарахованого (сплаченого) на користь платників податку і сум утриманого з них доходу (форма №1-ДФ) за IV квартал 2018 р., за ознакою доходу «126» (кредитної заборгованості прощеної (анульованої) за самостійним рішенням банку). Згідно відомостей ЦБД ДРФО із сум доходу, отриманого фізичною особою платником податків ОСОБА_1 , від «АЛЬФА БАНК» у розмірі 960 041,77 грн, податок з доходів фізичних осіб та військовий збір у джерела виплати не нараховувався та до бюджету не сплачувався.
У ході проведеної документальної позапланової невиїзної перевірки відповідачем встановлено порушення позивачем:
- пп. абз. "д" 164.2.17 п. 164.2 ст. 164, пп. 168.2.1 п.168.2 ст. 168, п. 167.1 ст. 167 ПК України від 02.12.2010 №2755-VI (зі змінами та доповненнями), а саме: в результаті заниження загального річного оподатковуваного доходу шляхом не декларування доходу, у зв`язку з отриманням додаткового блага у вигляді основної суми кредитної заборгованості, прощеної (анульованої) за самостійним рішенням банку, в результаті чого визначено суму податкових зобов`язань за 2018 рік з податку на доходи фізичних осіб на суму 172 807,52 грн.
- пп. 49.18.4 п. 49.18 ст. 49, п. 176.1 ст. 176, п. 179.1 ст. 179 ПК України в частині неподання декларації про майновий стан і доходи за 2018 рік;
Отже, відповідач вважав, що фізична особа платник податків ОСОБА_1 , за 2018 рік отримала дохід від АТ "Альфа-Банк" у вигляді анулювання (прощення) припинення зобов`язань за основною сумою кредиту на загальну суму 960 041, 77 грн.
Крім цього, у вказаному вище податковому розрахунку міститься також інформація щодо податкового боргу стосовно сплати військового збору який складає суму в розмірі 20 177, 68 грн., у тому числі за основним зобов`язанням у розмірі 14 400, 63 грн., штрафними санкціями в розмірі 3600, 16 грн. та пенею в розмірі 2176, 89 грн.
Також, у зазначеному вище податковому розрахунку міститься також інформація щодо податкового боргу щодо сплати податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки, сплачений фізичними особами, які є власниками об`єктів житлової та нежитлової нерухомості, на загальну суму в розмірі 377,98 грн.
Позивач вказує на те, що нею не було отримано від АТ "Альфа-Банк", який є правонаступником АКБ "Укрсоцбанк", повідомлення про звернення стягнення на предмет іпотеки та про прощення (анулювання) Банком боргу у 2018 році, незважаючи на те, що обов`язок кредитора щодо надіслання такого повідомлення, визначений пп. 164.2.17 п. 164.2 ст. 164 Податкового кодексу України.
Позивач вважає, що визначальною ознакою доходу платника податку, як об`єкта та бази оподаткування податком з доходу фізичних осіб, у тому числі у вигляді додаткового блага, є фактичне отримання такого доходу платником податку в грошовій, матеріальній або нематеріальній формі.
Так, листом від уповноваженого представника АТ «АЛЬФА-БАНК» Марченко М.А., позивача було повідомлено про те, що зі сторони АТ «АЛЬФА-БАНК», яке є правонаступником усіх прав та обов`язків АТ «Укрсоцбанк», до ОСОБА_1 , фінансових претензій за кредитним договором №991/08-KB/005 від 24.03.2008, немає, в зв`язку з тим, що Банк в порядку, встановленому ст. 37 Закону України «Про іпотеку», скористався своїм правом та задовольнив свої вимоги шляхом набуття права власності на предмет іпотеки квартиру, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , державна реєстрація права власності на яку відбулась 16.11.2018.
Вказане свідчить про те, що право власності на предмет іпотеки квартира за адресою: АДРЕСА_1 , з 16.11.2018 набуте АТ "Альфа-Банк", якє є правонаступником ПАТ "Укрсоцбанк".
Проте, із наданої Головному управлінню ДПС у Дніпропетровській області інформації, що зазначена у листі АТ "Альфа Банк", яка використана контролюючим органом при проведенні перевірки позивача, вбачається, що у Податковому розрахунку «Відомості про суми нарахованого доходу, утриманого та сплаченого податку на доходи фізичних осіб та військового збору» (додаток 4-ДФ/1-ДФ) за 2018-2020 рік за 2020 рік, АТ "Альфа-Банк" відобразив нарахований та виплачений ОСОБА_1 , дохід з ознакою доходу "126" у вигляді основної кредитної заборгованості прощеної (анульованої) за самостійним рішенням банку, не пов`язаним з процедурою банкрутства, до закінчення строку позовної давності, в розмірі 960041,77 грн.
Відповідно до витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями зазначена справа розподілена судді К.І. Ремез.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 22.12.2025 позовну заяву залишено без руху у зв`язку з невідповідністю позову вимогам Кодексу адміністративного судочинства України.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 29.12.2025 відкрито провадження в адміністративній справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи (у письмовому провадженні).
12.01.2026 через підсистему «Електронний суд» від відповідача надійшов відзив на позовну заяву, в якому відповідач проти задоволення позовних вимог заперечував, посилаючись на те, що на підставі пп.191.1.1 п.191.1 ст.191, пп.20.1.4 п.20.1 ст.20, пп.75.1.2 п.75. ст.75, пп.78.1.1, пп.78.1.2 п.78.1 ст.78, ст.79, пп.69.351 п.69 підрозділу 10 розділу ХХ «Перехідних положень» Податкового кодексу України від 02 грудня 2010 року №2755 VI (із змінами та доповненнями), відповідно до наказу Головного управління ДПС у Дніпропетровській області від 13.08.2024 №3481-п «Про проведення документальної позапланової невиїзної перевірки фізичної особи ОСОБА_1 » проведено документальну позапланову невиїзну перевірку фізичної особи платника податків ОСОБА_2 з метою встановлення своєчасності, достовірності, повноти нарахування та сплати до бюджету податку на доходи фізичних осіб та військового збору за період з 01.01.2018 по 31.12.2018. Копія наказу ГУ ДПС у Дніпропетровській області від 13.08.2024 №3481-п та письмове повідомлення про дату початку та місце проведення перевірки від 13.08.2024 №531 надіслані на адресу фізичної особи-платника податків рекомендованим листом з повідомленням про вручення у порядку, визначеному ст.42 та відповідно до вимог, встановлених п.79.2 ст.79 Податкового Кодексу України від 02 грудня 2010 року №2755-VI (із змінами та доповненнями).
Відповідно до наявної податкової інформації фізична особа платник податків отримував доходи, які згідно з Кодексом №2755 підлягають включенню до загального місячного (річного) оподатковуваного доходу та відображенню платником в річній податковій декларації про майновий стан і доходи (податковій декларації) за 2018 рік.
Перевіркою дотримання встановленого порядку подання до органів ДПС податкових декларацій (у випадках коли згідно з нормами Кодексу №2755 таке подання є обов`язковим) встановлено, що платником податків ОСОБА_1 за період, що перевірявся, податкова декларація за 2018 рік до 482 - ГОЛОВНЕ УПРАВЛІННЯ ДПС У ДНІПРОПЕТРОВСЬКІЙ ОБЛАСТІ, КРИВОРІЗЬКА ПІВДЕННА ДПІ (ЦЕНТРАЛЬНО МІСЬКИЙ Р-Н М.КРИВИЙ РІГ) не подавалась.
На дату складання акту документальної позапланової перевірки фізична особа платник податків ОСОБА_1 податкову декларацію за 2018 рік до 482 - ГОЛОВНЕ УПРАВЛІННЯ ДПС У ДНІПРОПЕТРОВСЬКІЙ ОБЛАСТІ, КРИВОРІЗЬКА ПІВДЕННА ДПІ (ЦЕНТРАЛЬНО-МІСЬКИЙ Р-Н М.КРИВИЙ РІГ) не подавала.
Отже, позивачем порушено:
пп.49.18.4 п.49.18 ст.49, п.176.1 ст.176, п.179.1 ст.179 Податкового кодексу України від 02.12.2010р. №2755-VI (зі змінами і доповненнями), а саме: неподання податкової декларацій про майновий стан і доходи за 2018 рік;
пп. «д» п.п.164.2.17 п.164.2 ст.164, пп.168.2.1 п.168.2 ст.168, п.167.1 ст.167 Податкового кодексу України від 02.12.2010 №2755-VI (із змінами та доповненнями), а саме: в результаті заниження загального річного оподатковуваного доходу шляхом не декларування доходу, у зв`язку з отриманням додаткового блага у вигляді основної суми кредитної заборгованості, прощеної (анульованої) за самостійним рішенням банку, в результаті чого визначено суму податкових зобов`язань за 2018 рік з податку на доходи фізичних осіб на суму 172807,52 грн;
16.01.2026 через підсистему «Електронний суд» від позивача надійшла відповідь на відзив, у якій позивач підтримала позицію, викладену у позові, та зазначила, що 24.03.2008 між Акціонерно-комерційним банком соціального розвитку "Укрсоцбанк" (Іпотекодержатель), правонаступником якого є АТ "Альфа-Банк" та АТ «Сенс банк» (Іпотекодавець) укладений Іпотечний договір, за умовами п. 1.1. Статті 1 якого Іпотекодавець передає в іпотеку Іпотекодержателю в якості забезпечення виконання Іпотекодавцем зобов`язань за Договором кредиту № 991/08-КВ/005 від 24.03.2008 нерухоме майно, 3-кімнатна квартира розташована на 1 (першому) поверсі 2 (двох) поверхневого житлового будинку, загальною площею 67, 9 кв.м., та житловою 40,2, за адресою: Дніпропетровська обл., м. Кривий Ріг, надалі за текстом "Предмет іпотеки". Згідно із п. 1.3., Іпотечного договору, балансова вартість Предмета іпотеки становить 14 018, 00 грн. Згідно із п. 1.2., Іпотечного договору, вартість предмету іпотеки за згодою Сторін становить 46 700, 00 доларів США, що в еквіваленті за курсом НБУ становить 235 835, 00 грн. Пунктом 3.1. Статті 3 Іпотечного договору передбачено, що у разі порушення Іпотекодавцем умов, визначених п.п. 2.1.1-2.1.11 цього Договору, Іпотекодержатель має право достроково звернути стягнення на Предмет іпотеки в порядку, визначеному п. 2.4.4. У разі невиконання або неналежного виконання Іпотекодавцем основного зобов`язання, Іпотекодержатель має право задовольнити свої забезпечені іпотекою вимоги шляхом звернення стягнення на Предмет іпотеки (4.1. Статті 4 Іпотечного договору). Відповідно до п. 4.5 Статті 4 Іпотечного Іпотекодержатель за своїм вибором звертає стягнення на Предмет іпотеки в один із таких способів, шляхом передачі Іпотекодержателю права власності на Предмет іпотеки в рахунок виконання забезпечених іпотекою зобов`язань у порядку, встановленому статтею 37 Закону України "Про іпотеку" або у порядку, встановленому ст. 38 Закону України "Про іпотеку". Отже, на підставі та у відповідності до договору іпотеки, іпотекодержатель вирішив звернути стягнення на Предмет іпотеки в порядку, який визначений договором іпотеки. Крім цього, у поясненнях третьої особи міститься наступне посилання: «В момент набуття права власності на майно кредитор задовольнив власні вимоги за рахунок іпотечного майна, вартість якого, згідно експертного висновку становила 161 542,00 грн, на підставі чого залишок непогашеної заборгованості по кредиту за основною сумою, процентам, пенею, штрафними санкціями склад 4 990 339,74 грн, з яких прощення основної суми боргу становило 960 041,77 грн, яка підлягає оподаткуванню як дохід фізичної особи за ставками 18 % та військовим податком 1,5 % . Водночас, іпотечним договором передбачалось, що у разі, якщо сума одержана від реалізації предмета іпотеки, не покриває всіх вимог іпотекодержателя, забезпечених іпотекою, він має право отримати решту суми з іншого майна Позичальника у порядку, встановленому законом (п. 2.4.10 Іпотечного договору). Зазначене свідчить про те, що третя особа не була унеможливлена «достягнути» не покриту суму вимог іпотекодержателя, за рахунок іншого майна позивача.
Згідно положень статті 262 КАС України, суд розглянув справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) за наявними у ній матеріалами.
Дослідивши матеріали справи, з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до наступних висновків.
Судом встановлено та матеріалами справи підтверджено, що відповідно до наказу Головного управління ДПС у Дніпропетровській області від 13.08.2024 № 3481-п «Про проведення документальної позапланової невиїзної перевірки фізичної особи ОСОБА_1 » проведено документальну позапланову невиїзну перевірку фізичної особи платника податків ОСОБА_2 з метою встановлення своєчасності, достовірності, повноти нарахування та сплати до бюджету податку на доходи фізичних осіб та військового збору за період з 01.01.2018 по 31.12.2018.
Копія наказу ГУ ДПС у Дніпропетровській області від 13.08.2024 №3481-п та письмове повідомлення про дату початку та місце проведення перевірки від 13.08.2024 №531 надіслані на адресу фізичної особи-платника податків рекомендованим листом з повідомленням про вручення.
Також судом встановлено, що 24.03.2008 між АКБ СР «Укрсоцбанк» (правонаступником якого є АТ «СЕНС БАНК» та позичальником ОСОБА_1 , рнокпп НОМЕР_1 було укладено кредитний договір № 991/08-КВ/005, за умовами якого остання для придбання нерухомого майна отримала у строкове користування 35 000,00 доларів США, за умовами якого зобов`язалася сплачувати 12,5 % річних та здійснювати повернення згідно графіку повернення, з кінцевим поверненням до 23.03.2018, у забезпечення по якому було надано в іпотеку банку квартиру АДРЕСА_2 .
Згідно умов кредитного договору Позичальник зобов`язалася здійснювати щомісячне повернення кредитних коштів його користування Графіку погашення кредиту та сплачувати проценти. Відповідно до п.7.3 кредитного договору сторони дійшли згоди що даний договір вважається укладеним з дня його підписання Сторонам та скріплення печаткою Банку та діє до остаточного виконання сторонами взятих на себе зобов`язань.
У зв`язку з наявністю простроченого зобов`язання Позичальника, в 03.03.2018 ПАТ «Укрсоцбанк» направив Укрпоштою повідомлення про звернення стягнення на предмет іпотеки шляхом позасудового врегулювання на підставі договору, та анулювання заборгованості за основним зобов`язанням.
У повідомлені Кредитор запропонував Позичальнику/Іпотекодавцю достроково сплати протягом 30 днів, заборгованість за кредитним договором № 991/08-КВ/005 від 24.03.2008 та повідомив, що у разі невиконання основного зобов`язання має розпочати процедуру позасудового стягнення на предмет іпотеки, в порядку передбаченому ст.37 ЗУ «Про іпотеку» яка передбачає набуття права власності на майно. Крім того, даним кредитор/іпотекодержатель навів роз`яснення щодо можливості прощення боргу, який залишиться після задоволення вимог за рахунок майна на який Позичальник зобов`язаний сплатити податок на доходи фізичних осіб у розмірі 18 % та 1,5 % ставки військового збору.
26.11.2018 ПАТ «Укрсоцбанк» задовольнив власні вимоги шляхом набуття права власності на предмет іпотеки - квартиру АДРЕСА_2 , про що держаному реєстрі речових прав на нерухоме майно містить запис про реєстрацію права власності № 44350130 від 30.11.2018, згідно рішення про державну реєстрацію прав та обтяжень що було прийнято державним реєстратором Дніпровської районної державної адміністрації Васеніним Ю.В.
Правочин щодо набуття права власності позивачем не оскаржувався.
В момент набуття права власності на майно кредитор задовольнив власні вимоги за рахунок іпотечного майна, вартість якого, згідно експертного висновку становила 161 542,00 грн, на підставі чого залишок непогашеної заборгованості по кредиту за основною сумою, процентам, пенею, штрафними санкціями склад 4 990 339,74 грн, з яких прощення основної суми боргу становило 960 041,77 грн, яка підлягає оподаткуванню як дохід фізичної особи за ставками 18 % та військовим податком 1,5 % - про Позичальника ОСОБА_1 необхідність сплати податку було повідомлено 20.09.2019, що підтверджується копією довідки № 282 про отриманий прощений дохід, яку була направлено позивачу 23.09.2019, що підтверджується списком згрупованої кореспонденції ( № 20 отримувач ОСОБА_1 ), та чеком Укрпошти.
Надаючи правову оцінку відносинам, що виникли між сторонами, суд зазначає про таке.
Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулює Податковий кодекс України (далі - ПК України).
Положення ПК України суд застосовує в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин.
Відповідно до п. 75.1 ст. 75 ПК України контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.
Відповідно до пп. 75.1.2 п.75.1 ст. ПК України документальна позапланова перевірка не передбачається у плані роботи контролюючого органу і проводиться за наявності хоча б однієї з підстав, визначених цим Кодексом.
Документальною невиїзною перевіркою вважається перевірка, яка проводиться в приміщенні контролюючого органу.
Згідно із п.78.1 ст.78 ПК України документальна позапланова перевірка здійснюється за наявності хоча б однієї з таких підстав, зокрема:
отримано податкову інформацію, що свідчить про порушення платником податків валютного, податкового законодавства, законодавства у сфері запобігання та протидії легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванню тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення та іншого не врегульованого цим Кодексом законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, якщо платник податків не надасть пояснення та їх документальні підтвердження на обов`язковий письмовий запит контролюючого органу, в якому зазначаються порушення цим платником податків відповідно валютного, податкового та іншого не врегульованого цим Кодексом законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, протягом 15 робочих днів з дня, наступного за днем отримання запиту (пп. 78.1.1 п.78.1 ст.78 ПК України);
платником податків не подано в установлений законом строк податкову декларацію, розрахунки, звітність для податкового контролю за трансфертним ціноутворенням відповідно до пункту 39.4 статті 39 цього Кодексу, якщо їх подання передбачено законом (пп.78.1.2 п.78.1 ст.78 ПК України).
Платник податку відповідно до пп. 49.18.4 п. 49.18 ст. 49 ПК України зобов`язаний до 1 травня року, що настає за звітним, подати річну податкову декларацію про майновий стан і доходи до органу державної податкової служби, в якому перебуває на обліку платник податків (податковою адресою).
За правилами пп. 163.1.1 та пп.163.1.2 п. 163.1 ст. 163 ПК України об`єктом оподаткування податком на доходи фізичних осіб резидента є загальний місячний (річний) оподатковуваний дохід; доходи з джерела їх походження в Україні, які остаточно оподатковуються під час їх нарахування (виплати, надання).
Відповідно до п. 164.1 ст. 164 ПК України базою оподаткування є загальний оподатковуваний дохід, з урахуванням особливостей, визначених цим розділом.
Загальний оподатковуваний дохід - будь-який дохід, який підлягає оподаткуванню, нарахований (виплачений, наданий) на користь платника податку протягом звітного податкового періоду.
Підпунктом 14.1.47 п. 14.1 ст. 14 ПК України визначено, що додатковим благом є кошти, матеріальні чи нематеріальні цінності, послуги, інші види доходу, що виплачуються (надаються) платнику податку податковим агентом, якщо такий дохід не є заробітною платою та не пов`язаний з виконанням обов`язків трудового найму або не є винагородою за цивільно-правовими договорами (угодами), укладеними з таким платником податку.
При цьому, відповідно до пп. 14.1.54 п. 14.1 ст. 14 ПК України дохід з джерелом їх походження з України - будь-який дохід, отриманий резидентами або нерезидентами, у тому числі від будь-яких видів їх діяльності на території України (включаючи виплату (нарахування) винагороди іноземними роботодавцями), її континентальному шельфі, у виключній (морській) економічній зоні, у тому числі, але не виключно, доходи у вигляді: а) процентів, дивідендів, роялті та будь-яких інших пасивних (інвестиційних) доходів, сплачених резидентами України; б) доходів від надання резидентам або нерезидентам в оренду (користування) майна, розташованого в Україні, включаючи рухомий склад транспорту, приписаного до розташованих в Україні портів; в) доходів від продажу рухомого та нерухомого майна, доходів від відчуження корпоративних прав, цінних паперів, у тому числі акцій українських емітентів; г) доходів, отриманих у вигляді внесків та премій на страхування і перестрахування ризиків на території України; ґ) доходів страховиків - резидентів від страхування ризиків страхувальників - резидентів за межами України; д) інших доходів від діяльності, у тому числі пов`язаних з повною або частковою переуступкою прав та обов`язків за угодами про розподіл продукції на митній території України або на територіях, що перебувають під контролем контролюючих органів (у зонах митного контролю, на спеціалізованих ліцензійних митних складах тощо); е) спадщини, подарунків, виграшів, призів; є) заробітної плати, інших виплат та винагород, виплачених відповідно до умов трудового та цивільно-правового договору; ж) доходів від зайняття підприємницькою та незалежною професійною діяльністю.
Отже, визначальною ознакою доходу платника податку, як об`єкта та бази оподаткування податком з доходу фізичних осіб, у тому числі у вигляді додаткового блага, є фактичне отримання такого доходу платником податку в грошовій, матеріальній або нематеріальній формі.
За правилами пп. 164.2.17 п. 164.2 ст. 164 ПК України до загального місячного (річного) оподатковуваного доходу платника податку включається дохід, отриманий платником податку як додаткове благо (крім випадків, передбачених статтею 165 цього Кодексу).
Так, відповідно до абз. "д" пп. 164.2.17. п. 164.2. ст. 164 ПК України, у редакції, чинній на час виникнення спірних відносин, до загального місячного (річного) оподатковуваного доходу платника податку включається дохід, отриманий платником податку як додаткове благо (крім випадків, передбачених статтею 165 цього Кодексу) у вигляді у вигляді основної суми боргу (кредиту) платника податку, прощеного (анульованого) кредитором за його самостійним рішенням, не пов`язаним з процедурою банкрутства, до закінчення строку позовної давності, у разі якщо його сума перевищує 25 відсотків однієї мінімальної заробітної плати (у розрахунку на рік), встановленої на 1 січня звітного податкового року.
Кредитор зобов`язаний повідомити платника податку - боржника шляхом направлення рекомендованого листа з повідомленням про вручення або шляхом укладення відповідного договору, або надання повідомлення боржнику під підпис особисто про прощення (анулювання) боргу та включити суму прощеного (анульованого) боргу до податкового розрахунку суми доходу, нарахованого (сплаченого) на користь платників податку, за підсумками звітного періоду, у якому такий борг було прощено. Боржник самостійно сплачує податок з таких доходів та відображає їх у річній податковій декларації. У разі неповідомлення кредитором боржника про прощення (анулювання) боргу у порядку, визначеному цим підпунктом, такий кредитор зобов`язаний виконати всі обов`язки податкового агента щодо доходів, визначених цим підпунктом.
Зміст наведених норм дає підстави для висновку, що додаткове благо визначається як дохід у разі приросту показників фінансового та/або майнового стану платника податку. Грошова сума, яка надана в кредит, підлягає поверненню, тому сама по собі ця сума не збільшує дохід платника податку.
Водночас, у разі коли відпадуть встановлені законом та/або договором підстави для витребування кредитором у боржника грошової суми, наданої на умовах повернення, у платника податку - боржника виникає приріст фінансових показників за рахунок суми, взятої в борг.
Разом з тим, суд наголошує, що у випадку, якщо прощення основної суми боргу за кредитом пов`язане із набуттям Банком-Іпотекодержателем права власності на предмет іпотеки, тобто коли анулювання залишку заборгованості по кредиту відбулося шляхом звернення стягнення на предмет іпотеки, у боржника не виникає приріст фінансових показників за рахунок суми, взятої в борг.
Відтак, суд вважає, що прощення (анульовання) банком за його самостійним рішенням зобов`язань позивача за кредитом, у цьому випадку, не є доходами позивача, які призводять до приросту показників її фінансового та майнового стану, а тому відсутні підстави вважати суму прощеного боргу додатковим благом платника податку ОСОБА_1 .
Варто відмітити, що реалізація Банком, як Іпотекодержателем, свого права звернення стягнення на предмет іпотеки відповідно до умов іпотечного договору не змінює суті зобов`язань, які виникли на підставі іпотечного договору, який забезпеченим іпотекою житлової нерухомості, тобто, не змінює правову природу забезпечених іпотекою взаємовідносин сторін.
Отже, незалежно від того, в який момент часу Банком задоволені вимоги за рахунок предмета іпотеки, кредитний договір залишається таким, що забезпечений іпотекою.
Так, за правилами пп. 165.1.55. п. 165.1 ст. 165 ПК України, у редакції, чинній на 2020 рік, до загального місячного (річного) оподатковуваного доходу платника податку не включається основна сума боргу (кредиту) платника податку, прощеного (анульованого) кредитором за його самостійним рішенням, не пов`язаним з процедурою банкрутства, до закінчення строку позовної давності у сумі, що не перевищує 25 відсотків однієї мінімальної заробітної плати (у розрахунку на рік), встановленої на 1 січня звітного податкового року;
сума процентів, комісії та/або штрафних санкцій (пені), прощених (анульованих) кредитором за його самостійним рішенням, не пов`язаним із процедурою його банкрутства, до закінчення строку позовної давності.
13.04.2021 Верховна Рада України прийняла Закон України "Про внесення змін до Податкового кодексу України щодо реструктуризації зобов`язань за кредитами в іноземній валюті та адаптації процедур неплатоспроможності фізичних осіб" № 1383-ІХ (далі Закон №1383-ІХ), який набув чинності 23.04.2021.
Законом № 1383-ІХ підпункт 165.1.55 пункту 165.1 ст. 165 Податкового кодексу України "Доходи, які не включаються до розрахунку загального місячного (річного) оподатковуваного доходу" доповнений абзацом третім такого змісту:
"основна сума боргу (кредиту) платника податку за іпотечним кредитом в іноземній валюті, забезпеченим іпотекою житлової нерухомості, прощеного (анульованого) кредитором за його самостійним рішенням, не пов`язаним з процедурою банкрутства, до закінчення строку позовної давності".
Отже, починаючи з 23.04.2021 діє норма, якою передбачено, що до загального місячного (річного) оподатковуваного доходу платника податку не включається основна сума боргу (кредиту) платника податку за іпотечним кредитом в іноземній валюті, забезпеченим іпотекою житлової нерухомості, прощеного (анульованого) кредитором за його самостійним рішенням, не пов`язаним з процедурою банкрутства, до закінчення строку позовної давності.
Отже, на день прийняття спірних ППР діяла визначена абз. 3 пп.165.1.55 п. 165.1 ст.165 ПК України умова, за якою сума прощеного боргу не включається до загального місячного (річного) оподатковуваного доходу платника податку.
Окрім того суд вважає, що сума прощеного боргу, яка визначена контролюючим органом лише на підставі довільних письмових повідомлень банку, без дослідження первинних документів, з`ясування суми основного боргу, анульованого (прощеного) банком у валюті наданого кредиту (доларах США), еквівалента анульованої (прощеної) у гривнях суми основного боргу у доларах США, дати такого прощення, суми боргу, визначеною за офіційним курсом НБУ станом на відповідну дату не є документально підтвердженою відповідачем.
Наявні у справі докази свідчать, що контролюючим органом не вжито заходів для перевірки отриманої ним інформації, що міститься в базі даних Державного реєстру фізичних осіб ДПС, зокрема, стосовно здійснених Банком операцій з анулювання (прощення) заборгованості, стану розрахунків за договором про іпотечний кредит, інших даних, що впливають на визначення податкових зобов`язань з податку на доходи фізичних осіб та військового збору.
Ураховуючи вищенаведене, винесені відповідачем податкові повідомлення-рішення суд вважає необґрунтованими, оскільки вони не відповідають критеріям, визначеним ч. 2 ст. 2 КАС України.
Відповідно до ст. 9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
Згідно із ч. 1, ч. 2 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, разом із тим, якщо суб`єкт владних повноважень надасть докази правомірності свого рішення, то обов`язок спростувати такі докази покладається на позивача, що кореспондується із принципом змагальності сторін, закріпленому у ст. 3 КАС України.
На виконання цих вимог відповідач, як суб`єкт владних повноважень, не надав суду належних та допустимих доказів, які б спростували твердження позивача про протиправність оспорюваних ППР.
З огляду на викладене вище, суд задовольняє позовні вимоги ОСОБА_1 .
Розподіл судових витрат суд здійснює за правилами ч. 1 ст. 139 КАС України.
Керуючись ст. 8-10, 13, 14, 72-77, 139, 241-246, 250, 262, 291 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
Позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області, третя особа Акціонерне товариство "Сенс Банк" про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень задовольнити.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя К.І. Ремез