Справа № 640/18145/21
Суддя: І.В. Тихонов
Дата ухвалення: 2026-01-29 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЛУГАНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

Іменем України

29 січня 2026 рокум. ДніпроСправа № 640/18145/21

Суддя Луганського окружного адміністративного суду Тихонов І.В., розглянувши у письмовому провадженні справу за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю Провідні технології будівництва до Головного управління Держпраці у Київській області, т.в.о заступника начальника Головного управління Держпраці у Київській області про визнання протиправною та скасування постанови про накладення штрафу,

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю Провідні технології будівництва (далі-позивач або ТОВ Провідні технології будівництва, ПТБ) звернулось до Окружного адміністративного суду міста Києва із позовною заявою до Головного управління Держпраці у Київській області, (далі відповідач 1 або ГУ Держпраці у Київській області), т.в.о заступника начальника Головного управління Держпраці у Київській області (відповідач 2) в якому позивач просить суд:

- визнати протиправною (незаконною) та скасувати Постанову про накладення штрафу за порушення законодавства про працю та зайнятість населення № КВ 1004/36/AB/ТД/ФС-83 від 28.05.2021 року винесену відповідачем 2 Уповноваженою посадовою особою Головного управління Держпраці у Київській області Звірич Ларисою Миколаївною; судові витрати покласти на відповідача 1 Головне управління Держпраці у Київській області.

Позовні вимоги мотивовані тим, що на ТОВ Провідні технології будівництва відбулось інспекційне відвідування, про яке підприємство дізналось лише після отримання Акту інспекційного відвідування від 13 квітня 2021 року № КВ 1004/36/АВ, який було отримано поштою 19.04.2021 року. Відповідне направлення на проведення інспекційного відвідування посадовим особам ТОВ Провідні технології будівництва не пред`являлось та поштою не направлялось.

Підставою для проведення заходу зазначено лист слідчого управління ГУ НП у м. Києві від 29.03.2021 №7943/125/23/3-2021/2 з котрим також ніхто не ознайомив. В інспекційному відвідуванні брали участь чотири інспектори, підписи яких відсутні, а Акт не підписаний всіма інспекторами. Заперечення ТОВ Провідні технології будівництва на Акт інспекційного відвідування при розгляді справи враховано не було.

Зазначив, що повідомляючи про розгляд справи про накладення штрафу за вих № 43/3/21/9013 від 28.04.2021 року, ГУ Держпраці у Київській області взагалі не повідомило товариство коли та де саме відбудеться такий розгляд, позбавивши тим самим можливості взяти участь в розгляді справи, надати свої пояснення та заперечення. скористатись правовою допомогою тощо.

На підставі вищезазначеного вважає, що проведення Інспекційного відвідування здійснено з грубим порушенням порядку передбаченого чинним законодавством, а висновки викладені в Акті інспекційного відвідування є такими, що не відповідають дійсним обставинам справи, а отже оскаржувана постанова є незаконною та підлягає скасуванню.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 06.07.2021 року відкрито провадження в адміністративній справі; визначено, що справа буде розглядатися в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін та проведення судового засідання за наявними у справі матеріалами.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 15.02.2022 року в задоволенні заяви представника ТОВ Провідні технології будівництва про забезпечення позову відмовлено.

06.10.2021 Головним управлінням Держпраці у Київській області надано відзив на позовну заяву, в якому зазначено, що на підставі наказу №4426 від 31.03.2021 року та направлення №1004 від 31.03.2021 року про проведення інспекційного відвідування на предмет дотримання вимог законодавства про працю, фактичного допуску працівників до роботи без оформлення трудового договору суб`єктом господарювання ТОВ Провідні технології будівництва, інспекторами праці було здійснено виїзд для проведення інспекційного відвідування за місцем здійснення господарської діяльності Позивачем. Прибувши на інспекційне відвідування за місцем здійснення господарської діяльності суб`єктом господарювання інспектору не вдалося можливим особисто вручити направлення та вимогу особисту керівнику суб`єкта господарювання. Отже вимога та направлення на проведення інспекційного відвідування були направлені поштою. Позивача, було зобов`язано вимогою надати необхідні для проведення інспекційного відвідування документи. Але, керівництво ТОВ Провідні технології будівництва не надали документи необхідні для проведення інспекційного відвідування.

В ході проведення інспекційного відвідування за місцем здійснення господарської діяльності, інспектором було виявлено 4 працівника, які надали письмові пояснення про те, що працюють офіційно, за встановленим графіком роботи, інструктаж з питань охорони праці на робочому місці проводився, за виконану роботу отримують заробітну плату. Будь які документи, що підтверджують факт оформлення трудових відносин з опитаними працівниками до перевірки суб`єктом господарювання не надавались.

За результатами інспекційного відвідування складено Акт інспекційного відвідування юридичної особи (фізичної особи), яка використовує найману працю №КВ1004/36/АВ від 13.04.2021 року. В подальшому т.в.о. першого заступником начальника Головного управління Звірич Л.М., прийнято рішення про винесення Постанови про накладання штрафу на підставі абз. 2 ч. 2 ст. 265 КЗпП України у розмірі 240 000 гривень на ТОВ Провідні технології будівництва.

На підставі вищезазначеного, просив суд відмовити позивачу в задоволенні позовних вимог.

На виконання положень п. 2 розділу II Прикінцевих та перехідних положень Закону України №2825 Окружним адміністративним судом міста Києва скеровано за належністю матеріали адміністративної справи №640/18145/21.

Ухвалою Луганського окружного адміністративного суду від 11.02.2025 року прийнято справу № 640/18145/21 до провадження, визначено розгляд справи продовжити в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).

Зобов`язано Головне управління Держпраці у Київській області надати до суду за допомогою підсистеми (модулю) «Електронний суд» Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, з використанням власного електронного підпису, протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення цієї ухвали докази належного повідомлення позивача про час розгляду справи про накладення штрафу, а саме: вказавши дату час та місце розгляду.

Головне управління Держпраці у Київській області витребувані судом документи встановлені в ухвалі суду від 11.02.2025 станом на 29.01.2026 не надано, причин неможливості надання доказів суду не повідомлено.

Відповідно до частини шостої статті 77 КАС України якщо учасник справи без поважних причин не надасть докази на пропозицію суду для підтвердження обставин, на які він посилається, суд вирішує справу на підставі наявних доказів.

Згідно до частини п`ятої та восьмої статті 262 КАС України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, при розгляді справи за правилами спрощеного позовного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи.

З урахуванням викладеного, розгляд справи судом здійснено у порядку письмового провадження за наявними у ній матеріалами та доказами.

24 лютого 2022 року Указом Президента 64/2022, у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України "Про правовий режим воєнного стану" введено в Україні воєнний стан, який неодноразово продовжувався та триває до теперішнього часу.

Враховуючи дистанційний режим роботи суддів та працівників апарату Луганського окружного адміністративного суду з 02.05.2022, з метою збереження життя і здоров`я та забезпечення безпеки суддів і працівників апарату суду, судом розглянуті матеріали електронної справи.

Дослідивши матеріали справи, розглянувши справу в межах заявлених позовних вимог і наданих доказів, оцінивши докази відповідно до вимог ст.ст.72-79 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), судом встановлено таке.

Відповідно до наказу Головного управління Держпраці у Київській області від 31.03.2021 № 4426 про проведення інспекційного відвідування, та направлення на проведення інспекційного відвідування від 31.03.2021 № 1004, було проведено інспекційне відвідування ТОВ «Провідні технології будівництва» на предмет перевірки не оформлення трудових відносин. Строк проведення Інспекційного відвідування (перевірки) з 31.03.2021 по 13.04.2021 (арк.спр. 72-74).

Інспекційне відвідування проведено на підставі листа Головного управління Національної поліції у м. Києві від 29.03.2021 №7943/125/23/3-2021/2, в якому зазначено провести інспекційне відвідування щодо виявлення неоформлених трудових відносин з ТОВ «Провідні технології будівництва», (арк.спр. 71).

Як вбачається з матеріалів справи, 31.03.2021 позивачу виписано Вимогу про надання документів від 31.03.2021 №1004 в межах проведення інспекційного відвідування з 15.01 хв. 31.03.2021 по ___(без дати та часу), якою директора ТОВ Провідні технології будівництва зобов`язано надати у сток до 11.00 год. 03.04.2021 документи, необхідні для проведення інспекційного відвідування, яка ним не отримана, про що відсутній його особистий підпис на вимозі та у зв`язку з неможливістю особистого вручення один примірник вимоги направлено об`єкту відвідування рекомендованим листом із повідомленням про вручення: 865 (арк.спр. 25-76).

Під час інспекційного відвідування за місцем здійснення господарської діяльності ТОВ, інспектором виявлено та опитано наступних осіб: ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , у яких відібрано письмові пояснення (арк.спр.90-93).

За наслідками інспекційного відвідування посадовими особами Головного Управлінням Держпраці у Київській області складено Акт від 13.04.2021 № КВ1004/36/АВ, у якому зазначено, що у ході інспекційного відвідування встановлено порушення вимог ч.1 та ч.3 ст. 24 КЗпП України, а саме: ТОВ «ПТБ» використовує найманих працівників - ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 без укладеного трудового договору у письмовій формі. Працівників ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 було допущено до роботи без укладення трудового договору, не оформленого наказом та без повідомлення Державної фіскальної служби про прийняття працівника на роботу (арк.спр.90-93).

За наслідками розгляду справи про накладення штрафу за порушення законодавства про працю на ТОВ «Провідні Технології Будівництва» відповідачем винесена постанова від 28.05.2021 №КВ1004/36/АВ/ТД/ФС-83 про накладення штрафу у розмірі 240000 (двісті сорок тисяч) гривень 00 коп. (арк.спр.99-101).

Вважаючи, що постанова про накладення штрафу є протиправною, позивач звернувся до суду з даним адміністративним позовом.

Надаючи правову оцінку відносинам, що виникли між сторонами, суд виходить з наступного.

Частиною другою статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Нормами статті 43 Конституції України кожному гарантовано право на працю, що включає можливість заробляти собі на життя працею, яку він вільно обирає або на яку вільно погоджується.

Пунктом 1 Положення про Державну службу України з питань праці, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11 лютого 2015 року № 96 (далі Положення №96) передбачено, що Державна служба України з питань праці (Держпраця) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністерство соціальної політики, і який реалізує державну політику у сферах промислової безпеки, охорони праці, гігієни праці, здійснення державного гірничого нагляду, а також з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю, зайнятість населення, загальнообов`язкове державне соціальне страхування від нещасного випадку на виробництві та професійного захворювання, які спричинили втрату працездатності, у зв`язку з тимчасовою втратою працездатності, на випадок безробіття (далі - загальнообов`язкове державне соціальне страхування) в частині призначення, нарахування та виплати допомоги, компенсацій, надання соціальних послуг та інших видів матеріального забезпечення з метою дотримання прав і гарантій застрахованих осіб.

Держпраця відповідно до покладених на неї завдань, здійснює державний контроль за дотриманням законодавства про працю юридичними особами, у тому числі їх структурними та відокремленими підрозділами, які не є юридичними особами, та фізичними особами, які використовують найману працю (пп. 6 п. 4 Положення № 96).

Держпраця для виконання покладених на неї завдань має право безперешкодно проводити відповідно до вимог закону без попереднього повідомлення в будь-яку робочу годину доби перевірки виробничих, службових, адміністративних приміщень та об`єктів виробництва фізичних та юридичних осіб, які використовують найману працю та працю фізичних осіб, експлуатують машини, механізми, устаткування підвищеної небезпеки, та у разі виявлення фіксувати факти порушення законодавства, здійснення нагляду та контролю за додержанням якого віднесено до повноважень Держпраці (пп. 5 п.6 Положення № 96).

Держпраця здійснює свої повноваження безпосередньо та через утворені в установленому порядку територіальні органи (Пункт 7 Положення № 96).

Стаття 1 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» від 05.04.2007 року № 877-V (далі Закон № 877-V) надано визначення поняттю державного нагляду (контролю), відповідно якої це діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування (далі органи державного нагляду (контролю) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.

Заходи державного нагляду (контролю) планові та позапланові заходи, які здійснюються у формі перевірок, ревізій, оглядів, обстежень та в інших формах, визначених законом.

Станом на час виникнення спірних правовідносин процедура здійснення державного контролю за додержанням законодавства про працю юридичними особами (зокрема їх структурними та відокремленими підрозділами, які не є юридичними особами) та фізичними особами, які використовують найману працю, з урахуванням особливостей, визначених Конвенцією Міжнародної організації праці №81 1947 року про інспекцію праці у промисловості й торгівлі, Конвенцією Міжнародної організації праці №129 1969 року про інспекцію праці в сільському господарстві та Законом України "Про основі засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності", визначена Порядком здійснення державного контролю за додержанням законодавства про працю, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 21.08.2019 № 823 (далі - Порядок №823).

Пунктом 2 Порядку №823 передбачено, що заходи державного контролю за додержанням законодавства про працю здійснюються у формі інспекційних відвідувань та невиїзних інспектувань, що проводяться інспекторами праці Держпраці та її територіальних органів.

Заходи контролю за додержанням законодавства про працю здійснюються інспекторами праці виконавчих органів міських рад міст обласного значення та сільських, селищних, міських рад об`єднаних територіальних громад (з питань своєчасної та у повному обсязі оплати праці, дотримання мінімальних державних гарантій в оплаті праці, оформлення трудових відносин) (далі - виконавчі органи рад) у формах, визначених абзацом першим цього пункту.

Пунктом 3 Порядку №823 визначено, що інспекторами праці є посадові особи Держпраці та її територіальних органів, виконавчих органів рад (далі - органи контролю), посадовими обов`язками яких передбачено повноваження щодо здійснення державного контролю за додержанням законодавства про працю (далі - контрольні повноваження).

Контрольні повноваження інспектора праці підтверджуються службовим посвідченням встановленої Мінекономіки форми, що видається Держпраці та її територіальними органами.

Аналіз наведених норм дозволяє дійти висновку, що інспектори праці виконавчих органів міських рад міст обласного значення та сільських, селищних, міських рад об`єднаних територіальних громад за наявності відповідного посвідчення мають право на проведення заходів державного контролю.

Приписами пункту 5 Порядку №823 встановлено, що підставами для здійснення інспекційних відвідувань є:

1) за зверненням працівника про порушення стосовно нього законодавства про працю;

2) за зверненням фізичної особи, стосовно якої порушено правила оформлення трудових відносин;

3) за рішенням керівника органу контролю про проведення інспекційних відвідувань виключно з питань виявлення неоформлених трудових відносин, прийнятим за результатами аналізу інформації, отриманої із засобів масової інформації, інших джерел, доступ до яких не обмежений законодавством, та джерел, зазначених у підпунктах 1, 2, 4-7 цього пункту;

4) за рішенням суду;

5) за повідомленням посадових осіб органів державного нагляду (контролю), правоохоронних органів про виявлені в ході виконання ними повноважень ознак порушення законодавства про працю щодо неоформлення та/або порушення порядку оформлення трудових відносин;

6) за інформацією:

Держстату та її територіальних органів про наявність заборгованості з виплати заробітної плати;

ДПС та її територіальних органів про:- невідповідність кількості працівників роботодавця обсягам виробництва (виконаних робіт, наданих послуг) до середніх показників за відповідним видом економічної діяльності;- факти порушення законодавства про працю, виявлені в ході здійснення повноважень;- факти провадження господарської діяльності без державної реєстрації у порядку, встановленому законом, як суб`єкта господарювання;

Пенсійного фонду України та його територіальних органів про:- роботодавців, які нараховують заробітну плату 30 і більше відсоткам працівників менше мінімальної;- роботодавців, в яких стосовно працівників відсутнє повідомлення про прийняття на роботу;- роботодавців, в яких протягом місяця кількість працівників, що працюють на умовах неповного робочого часу, збільшилась на 20 і більше відсотків;- фізичних осіб, які виконують роботи (надають послуги) за цивільно-правовими договорами в одного роботодавця більше року;- роботодавців, в яких стосовно працівників відсутні нарахування заробітної плати у звітному місяці, що завершився;- роботодавців, в яких протягом року не проводилась індексація заробітної плати або сума підвищення заробітної плати становить менше суми нарахованої індексації;- роботодавців, в яких 30 і більше відсотків фізичних осіб працюють на умовах цивільно-правових договорів;- роботодавців із чисельністю 20 і більше працівників, в яких протягом місяця відбулося скорочення на 10 і більше відсотків працівників;

7) за інформацією профспілкових органів про порушення прав працівників, які є членами профспілки, виявлених у ході здійснення громадського контролю за додержанням законодавства про працю;

8) за дорученням Прем`єр-міністра України;

9) за зверненням Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини;

10) за запитом народного депутата;

11) у разі невиконання вимог припису.

Рішення про доцільність проведення відповідних заходів з підстав, визначених підпунктами 5 - 7 цього пункту та пунктом 31 цього Порядку, приймає керівник органу контролю чи його заступник.

Інспекційні відвідування з підстав, визначених абзацами четвертим, п`ятим, одинадцятим, чотирнадцятим підпункту 6 цього пункту, проводяться виключно з питань виявлення неоформлених трудових відносин.

Інспекційне відвідування або рішення інспектора праці про відвідування роботодавця, передбачене пунктом 33 цього Порядку, підлягає повідомній реєстрації Держпраці чи її територіальним органом до початку їх проведення.

Відповідно до п. 8 Постанови 823, під час проведення інспекційного відвідування інспектор праці повинен пред`явити об`єкту відвідування або уповноваженій ним посадовій особі своє службове посвідчення, перед підписанням акта інспекційного відвідування надати копію відповідного направлення на проведення інспекційного відвідування та внести запис про його проведення до відповідного журналу реєстрації заходів державного нагляду (контролю) об`єкта відвідування (за його наявності).

Згідно п.п. 1-6 п. 13 Постанови 823, передбачено, що під час проведення інспекційного відвідування об`єкт відвідування має право: 1) перевіряти в інспектора праці наявність службового посвідчення; 2) одержувати копію направлення на проведення інспекційного відвідування; 3) не допускати до проведення інспекційного відвідування у разі: відсутності службового посвідчення; коли на офіційному веб-сайті Держпраці не оприлюднено уніфікованої форми акта інспекційного відвідування; 4) вимагати припинення інспекційного відвідування у разі перевищення визначеного пунктом 9 цього Порядку максимального строку здійснення такого заходу; 5) подавати в письмовій формі свої пояснення, зауваження до акта інспекційного відвідування; 6) вимагати від інспектора праці внесення запису про проведення інспекційного відвідування до відповідного журналу реєстрації заходів державного нагляду (контролю) об`єкта відвідування (за його наявності) перед поданням акта інспекційного відвідування для підпису об`єктом відвідування або уповноваженою ним посадовою особою.

Судом встановлено, що підставою проведення інспекційного відвідування було звернення, а саме лист Головного управління Національної поліції у м. Києві від 29.03.2021 №7943/125/23/3-2021/2, в якому просили провести інспекційне відвідування щодо виявлення неоформлених трудових відносин з ТОВ «Провідні технології будівництва».

Доказів направлення на проведення вищезазначеного Інспекційного відвідування, а саме: копію відповідного направлення на проведення інспекційного відвідування, лист Головного управління Національної поліції у м. Києві та Вимогу про надання документів в межах проведення інспекційного відвідування, як зазначає відповідач направлено рекомендованим листом із повідомленням про вручення: 865 на адресу ТОВ Провідні технології будівництва, останнім до матеріалів справи не надано.

Таким чином, суд зазначає, що відповідач, як суб`єкт владних повноважень не надав суду належних та допустимих доказів, які б підтверджували факт належного повідомлення позивача про проведення вищезазначеного Інспекційного відвідування товариства та як наслідок суд дійшов висновку про порушення прав позивача на участь у процедурі здійснення контролюючого заходу, що повністю підтверджує доводи позивача щодо порушення норм Порядку №823.

Також суд зазначає, що пунктом 17 Постанови 823, передбачено, що Акт інспекційного відвідування складається в останній день інспекційного відвідування у двох примірниках, які підписуються інспектором праці, що його проводив, та об`єктом відвідування або уповноваженою ним особою,

З матеріалів Акту інспекційного відвідування від 13.04.2021 № КВ1004/36/АВ (далі Акт) встановлено, що особи які беруть участь у проведенні заходу державного нагляду (контролю) визначено чотири особи: Лазоренко Роман Вікторович, Оверчук Роман Юрійович, Мисів Юрій Васильович та Литвинюк Дмитро Валентинович. Акт інспекційного відвідування підписаний лише одним інспектором - Головним державним інспектором відділу з питань додержання законодавства про працю, зайнятість та інших нормативно-правових актів управління з питань праці Головного управління Держпраці у Київській області Лазоренком Романом Вікторовичем.

Отже в порушення норм Порядку №823 Акт не підписаний всіма інспекторами, які брали участь в інспекційному відвідуванні, що свідчить про істотне порушення процедури його складання, що відповідно до Порядку № 823 унеможливлює використання такого Акта як підстави для прийняття оскаржуваної постанови.

Крім того, позивачем надавались заперечення на Акт інспекційного відвідування відповідача по суті виявлених порушень, у тому числі щодо опитуваних осіб ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , у яких було відібрано письмові пояснення, однак відповідачем не надано жодної оцінки таким запереченням, що свідчить про формальний підхід до їх розгляду, що відповідно до статей 2, 9 та 77 КАС України є підставою для висновку про протиправність постанови про накладення штрафу.

Щодо доводів позивача про неналежне його повідомлення про розгляд справи як самостійну підставу для задоволення позову, суд зазначає наступне.

Згідно пунктів 19, 20 Порядку № 295 за результатами інспекційного відвідування або невиїзного інспектування складаються акт і у разі виявлення порушень законодавства про працю - припис про їх усунення.

Акт складається в останній день інспекційного відвідування або невиїзного інспектування у двох примірниках, які підписуються інспектором праці, що його проводив, та керівником об`єкта відвідування або його уповноваженим представником. Один примірник акту залишається в об`єкта відвідування.

Згідно з ч. 1 ст. 259 Кодексу законів про працю України (далі по тесту - КЗпП) державний нагляд та контроль за додержанням законодавства про працю юридичними особами незалежно від форми власності, виду діяльності, господарювання, фізичними особами - підприємцями, які використовують найману працю, здійснює центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю, у порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України.

Статтею 265 КЗпП України передбачена відповідальність за порушення законодавства про працю.

Механізм накладення на суб`єктів господарювання та роботодавців штрафів за порушення законодавства про працю та зайнятість населення визначається Порядком накладення штрафів за порушення законодавства про працю та зайнятість населення, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України №509 від 17.07.2013 (далі - Порядок №509, в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин).

Відповідно до абзацу 1 п. 2 Порядку №509 штрафи накладаються Головою Держпраці, його заступниками, начальниками управлінь і відділів Держпраці та їх заступниками (з питань, що належать до їх компетенції), начальниками територіальних органів Держпраці та їх заступниками, керівниками виконавчих органів міських рад міст обласного значення, сільських, селищних, міських рад об`єднаних територіальних громад та їх заступниками (далі - уповноважені посадові особи).

Абзацом 4 п. 2 Порядку №509 передбачено, що штрафи можуть бути накладені на підставі акта про виявлення під час перевірки суб`єкта господарювання або роботодавця ознак порушення законодавства про працю та/або зайнятість населення, складеного посадовою особою Держпраці чи її територіального органу, виконавчого органу міської ради міста обласного значення та сільської, селищної, міської ради об`єднаної територіальної громади.

Згідно з п. 3 Порядку № 509 уповноважена посадова особа не пізніше ніж через 10 днів з дати складення акта приймає рішення щодо розгляду справи про накладення штрафу (далі - справа). Відповідно до п. 4 Порядку № 509 справа розглядається у п`ятнадцятиденний строк з дня прийняття рішення про її розгляд.

Згідно з п. 6 Порядку № 509 про розгляд справи уповноважені посадові особи письмово повідомляють суб`єктів господарювання та роботодавців не пізніше ніж за п`ять днів до дати розгляду рекомендованим листом чи телеграмою, телефаксом, телефонограмою або шляхом вручення повідомлення їх представникам, про що на копії повідомлення, яка залишається в уповноваженої посадової особи, що надіслала таке повідомлення, робиться відповідна позначка, засвідчена підписом такого представника.

Аналіз вищевказаних норм права дає підстави прийти до висновку, що на державний орган покладено обов`язок повідомляти особу, яка притягується до відповідальності, про час та місце розгляду справи, а також правові наслідки неповідомлення.

При цьому, з положення п. 6 Порядку № 509 вбачається, що зміст цього обов`язку не вичерпується надсиланням тексту відповідного повідомлення, оскільки саме лише надсилання, без доказів його отримання, не свідчить про поінформованість особи про час та місце розгляду справи, а отже робить це право недієвим.

Множинність способів повідомлення про час та місце розгляду справи (рекомендований лист, телеграма, телефакс, телефонограма, особисте вручення повідомлення представникам) дозволяє уповноваженій посадовій особі обрати один або декілька способів, які забезпечують поінформованість особи.

Відповідно до п. 9 ч.2 ст. 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони, зокрема, з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення.

Насамперед, суд звертає увагу на те, що штраф у розмірі 240 000 грн., який було застосовано до позивача оскаржуваною постановою, є суттєвим.

Особі, до якої застосовуються такі суттєві санкції відповідальності, повинно бути забезпечено право завчасно знати про час та місце розгляду справи. Це право є гарантією реалізації інших прав - на участь в засіданні, висловлення заперечень, надання доказів, захист тощо.

Аналогічного висновку дійшов Верховний Суд у постанові від 12.06.2019 у справі №813/3415/18, від 01.06.2021 у справі №160/294/19.

Відповідно до п. 7 Порядку 509 справу може бути розглянуто без участі такого представника у разі, коли його поінформовано відповідно до пункту 6 цього Порядку і від нього не надійшло обґрунтоване клопотання про відкладення її розгляду.

Отже, саме на уповноважену посадову особу покладається також обов`язок з`ясувати чи поінформовано особу. У разі неналежного поінформування особи, яка притягується до відповідальності, уповноважена особа не може розпочинати розгляд справи.

Враховуючи вищевикладене, суд наголошує на тому, що обов`язок уповноваженої посадової особи письмово повідомляти суб`єктів господарювання та роботодавців не пізніше ніж за п`ять днів до дати розгляду справи про накладення штрафу вважається виконаним, якщо особа, яка притягується до відповідальності, знає (поінформована) про час та місце розгляду справи за п`ять днів до дати розгляду справи. Обов`язок доказування цієї обставини несе уповноважена посадова особа.

Таке тлумачення п. 6 Порядку № 509 відповідає завданням адміністративного судочинства та принципу верховенства права, оскільки має наслідком більш ефективний захист права та інтереси фізичних та юридичних осіб.

Згідно з матеріалами справи відповідачем було направлено ТОВ Провідні технології будівництва рекомендований лист із повідомленням 865 про розгляд справи про накладення штрафу на адресу позивача 30.04.2021 о 13. год. 03 хв. без зазначення часу та місця розгляду справи (арк.спр.99).

Суд зауважує, що доказів про вручення вказаного повідомлення відповідачем суду не надано. Витребувані судом документи встановлені в ухвалі суду від 11.02.2025 на час розгляду справи також не надано, причин неможливості надання доказів суду не повідомлено.

У зв`язку з вказаним, суд погоджується з доводами позивача про порушення відповідачем процедури розгляду справи про накладення штрафу, оскільки позивача не було повідомлено про здійснення її розгляду належним чином, і справа була розглянута та оскаржена постанова винесене без участі позивача.

Крім того, суд звертає увагу, що, з`ясовуючи поінформованість особи про час та місце розгляду справи, слід також зважати на поведінку особи, яка притягується до відповідальності. Ухилення від одержання повідомлення або інші недобросовісні дії, які свідчать про намагання уникнути участі в розгляді справи, не можуть бути підставою для скасування рішення про притягнення до відповідальності.

Повідомлення має на меті забезпечення участі особи у розгляді уповноваженим державним органом справи, яка її стосується. У разі одержання повідомлення до розгляду справи, але у строк, що є меншим за п`ятиденний, особа повинна вживати розумних заходів для реалізації своїх прав на участь у розгляді справи.

Відповідно до п. 5 Порядку № 509 у разі надходження від суб`єкта господарювання або роботодавця, щодо якого порушено справу, обґрунтованого клопотання про відкладення її розгляду, строк розгляду справи може бути продовжений уповноваженою посадовою особою, але не більше ніж на 10 днів. Якщо особа з`явилася на засідання, взяла у ньому участь і не клопотала про відкладення, то несвоєчасність отримання повідомлення (порушення п`ятиденного строку) не є підставою для визнання постанови протиправною.

Як вбачається з матеріалів справи, обставин, які б свідчили про ухилення позивача від отримання повідомлення судом не встановлено.

Доказів вручення поштового повідомлення позивачу відповідачем суду не надано, крім доказів надсилання листа на адресу позивача, які не можуть свідчити про отримання позивачем вчасно листа про розгляд справи.

Таким чином, з огляду на недотримання відповідачем порядку накладення штрафів, позивач був позбавлений можливості брати участь в розгляді зазначеної справи, почути свої права та обов`язки, бути вислуханим, надати відповідні заперечення, своєчасно здійснити захист своїх порушених прав, пред`явити факти й наводити аргументи та докази, які могли бути враховані ГУ Держпраці у Київській області тощо. Участь позивача в розгляді справи про накладення штрафу, подання ним відповідних доказів могло вплинути на прийняття відповідних рішень відповідачем.

В свою чергу, вказані порушення процедури притягнення позивача до відповідальності відповідачем не спростовані.

Зважаючи на наведене, суд не надає оцінки іншим доводам відповідача, викладеним у відзиві на позовну заяву, зокрема, щодо суті встановлених перевіряючими особами порушень позивачем вимог трудового законодавства, та вважає, що оскільки з урахуванням того, що у матеріалах справи відсутні докази, які б свідчили, що позивач ухилявся від одержання повідомлення або ж вчиняв інші недобросовісні дії, які свідчать про намагання уникнути участі у розгляді справи, встановлено, що позивача не було належним чином повідомлено про розгляд справи та він, відповідно, протиправно позбавлений був брати участь у такому розгляді.

Таким чином, неналежне повідомлення позивача про проведення відповідачем розгляду справи є самостійною підставою для скасування оспорюваної постанови відповідача про накладення штрафу на позивача.

Аналогічного висновку про скасування постанов про накладення штрафу на суб`єктів господарювання/роботодавців у випадку недотримання органом, що реалізує державну політику з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю Порядку №509 в частині належного повідомлення уповноваженими посадовими особами суб`єктів господарювання/роботодавців про розгляд справи про накладення штрафу дійшов Верховний Суд у постановах від 12.06.2019 у справі №813/3415/18 та від 15.01.2021 у справі № 1340/3731/18, від 04.03.2021 у справі № 160/8027/18, від 17.03.2021 у справі №160/9340/18.

Беручи до уваги вищезазначене, постанова т.в.о. першого заступника начальника Головного управління Держпраці у Київській області Звірич Л.М. про накладення штрафу від 28.05.2021 № КВ1004/36/АВ/ТД/ФС-83, є протиправною та підлягає скасуванню.

Частиною другою статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Згідно з частиною першою статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Відповідно до частини другої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

На думку суду, відповідачем не доведено правомірність оскаржуваної постанови з урахуванням вимог, встановлених частиною другою статті 19 Конституції України та частиною другою статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, а тому, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень законодавства України та доказів, наявних у матеріалах справи, адміністративний позов підлягає задоволенню.

За змістом частини першої статті 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Відтак, за рахунок бюджетних асигнувань відповідача на користь позивача необхідно стягнути 3 600,00 грн. судового збору, сплаченого відповідно до платіжного доручення №1008 від 22.06.2021 (а.с.47).

Керуючись статтями 9, 14, 73, 74, 75, 76, 77, 78, 90, 143, 242- 246, 250, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ВИРІШИВ:

Позов Товариства з обмеженою відповідальністю Провідні технології будівництва до Головного управління Держпраці у Київській області, т.в.о заступника начальника Головного управління Держпраці у Київській області про визнання протиправною та скасування постанови про накладення штрафу, задовольнити.

Визнати протиправною та скасувати постанову т.в.о. першого заступника начальника Головного управління Держпраці у Київській області Звірич Лариси Миколаївни про накладення штрафу від 28.05.2021 № КВ1004/36/АВ/ТД/ФС-83.

Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю Провідні технології будівництва (, 03146, місто Київ, вул. Качалова, будинок 5-В) понесені витрати по сплаті судового збору у розмірі 3600 грн (три тисячі шістсот грн.) за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Держпраці у Київській області (; адреса: 04060, м. Київ, вул. Вавілових, буд. 10).

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Суддя І.В. Тихонов