Справа № 320/61435/24
Суддя: Білоноженко М.А.
Дата ухвалення: 2026-01-28 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

28 січня 2026 року Київ № 320/61435/24

Київський окружний адміністративний суд у складі:

головуючої судді Білоноженко М.А.,

розглянувши заяву позивача про роз`яснення судового рішення в адміністративній справі

за позовомОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , рнокпп НОМЕР_1 )
доДержавної судової адміністрації України (01601, м. Київ, вул. Липська, 18/5, )
провизнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді, стягнення моральної шкоди
Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача:

- Територіальне управління Державної судової адміністрації України в місті Києві;

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до Київського окружного адміністративного суду з позовом до Державної судової адміністрації України, в якому просив суд:

- визнати протиправним та скасувати наказ т.в.о. Голови Державної судової адміністрації України Пампури М.В. від 11 грудня 2024 року №496/к про затвердження висновку щодо оцінювання результатів службової діяльності, в частині виставлення негативної оцінки начальнику Територіального управління Державної судової адміністрації України в місті Києві ОСОБА_1 ;

- визнати протиправним та скасувати наказ т.в.о. Голови Державної судової адміністрації України Пампури М.В. від 18 грудня 2024 року №507/к «Про звільнення ОСОБА_1 »;

- визнати протиправним та скасувати наказ т.в.о. Голови Державної судової адміністрації України Пампури М.В. від 19 грудня 2024 року №508/к «Про тимчасове покладення виконання обов?язків начальника Територіального управління Державної судової адміністрації України в місті Києві на ОСОБА_2 »;

- поновити ОСОБА_1 на посаді начальника Територіального управління Державної судової адміністрації України в місті Києві та допустити негайне виконання судового рішення (4, 8 ст. 235 К3пП);

- стягнути з Державної судової адміністрації України на користь ОСОБА_1 моральну шкоду в розмірі 500000 (п`ятсот) тисяч гривень.

Рішенням Київського окружного адміністративного суду від 15 жовтня 2025 року позов задоволено частково.

Представник відповідача звернувся до суду з заявою про роз`яснення судового рішення, а саме: просив роз`яснити - яким чином ДСА України повинна поновити ОСОБА_1 на посаді начальника Територіального управління ДСА України в місті Києві з 06.01.2025 ураховуючи той факт що на момент ухвалення рішення останній не був звільнений з посади; - яким чином ДСА України повинна поновити ОСОБА_1 на посаді начальника Територіального управління ДСА України в місті Києві з 06.01.2025 ураховуючи той факт що ОСОБА_1 самостійно (17.10.2025) звільнив себе із займаної посади через два дні після прийняття рішення про поновлення на посаді та за 10 місяців до звільнення із займаної посади.

Заява обґрунтована тим, що позивач з 20.05.2025 до 17.10.2025 перебував на лікарняному, а тому першим робочим днем коли ОСОБА_1 вийшов на роботу було саме 17.10.2025 а не 06.01.2025, більш того в цей день ОСОБА_1 наказом від 17.10.2025 №104/к самостійно себе відрахував зі штату Територіального управління

Дослідивши заяву про роз`яснення судового рішення та матеріали справи, суд вважає за необхідне зазначити наступне.

Відповідно до частини першої статті 254 Кодексу адміністративного судочинства України за заявою учасника справи, державного виконавця суд роз`яснює ухвалене ним судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи змісту судового рішення, шляхом постановлення ухвали.

Згідно з частиною другою статті 254 Кодексу адміністративного судочинства України подання заяви про роз`яснення судового рішення допускається, якщо воно ще не виконано або не закінчився строк, протягом якого судове рішення може бути подане для примусового виконання.

Незрозумілість судового рішення означає, що таке рішення містить положення, які викликають суперечки щодо його розуміння та під час виконання. Тобто, це стосується випадків, коли не дотримано вимоги ясності, визначеності такого рішення суду. Невизначеність судового рішення означає, що воно містить положення, що викликають суперечки щодо його розуміння під час виконання.

Аналогічна правова позиція висловлена Верховним Судом у постановах від 30 квітня 2020 року у справі № 22а-11177/08, від 14 березня 2024 року у справі № 380/15190/22, від 17.02.2025 у справі №420/32785/23.

В ухвалі про роз`яснення судового рішення суд викладає більш повно та зрозуміло ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не змінюючи при цьому суть рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду.

Виходячи з системного аналізу викладених положень вбачається, що роз`яснено може бути рішення чи ухвалу суду у разі, якщо без такого роз`яснення їх важко виконати, оскільки високою є ймовірність неправильного виконання внаслідок неясності резолютивної частини рішення. При цьому, роз`яснюючи рішення не допускається зміна його змісту.

Проаналізувавши твердження заявника щодо необхідності роз`яснення судового рішення, дослідивши зміст рішення на предмет відповідності вище викладеним нормам та з`ясованим судом обставинам, враховуючи те, що суд розглядає і вирішує справу не інакше як за позовною заявою, поданою позивачем відповідно до Кодексу адміністративного судочинства України, суд дійшов висновку про відсутність підстав для роз`яснення судового рішення, а саме рішення від 21 листопада 2024 року, оскільки ані зміст рішення, ані його резолютивна частина не містить положень, стосовно яких можуть виникнути суперечності щодо їх розуміння та виконання.

Як вбачається з матеріалів справи, рішенням від 15.01.2025 судом задоволено позовні вимоги частково.

Більше того, суд зазначає, що до моменту подачі заяви про роз`яснення судового рішення, в матеріалах справи були відсутні докази, а також інформація про те, що позивач з 20.05.2025 до 17.10.2025 перебував на лікарняному, а також такий доказ, як наказ від 17.10.2025 №104/к про відрахування позивача зі штату, суд також наголошує на тому, що наказ про відрахування прийнятий вже після прийняття судом рішення у даній справі (через 2 дні).

З наведеного суд робить висновок про те, що подані нові докази не можуть бути враховані при роз`ясненні судового рішення, у зв`язку з тим, що такі докази не були дослідженні при постановленні судового рішення 15 жовтня 2025 року.

Слід зазначити, що рішення Київського окружного адміністративного суду від 15 жовтня 2025 року у справі №320/61435/24 містить обґрунтування його прийняття, а також дослідженні усі, подані до моменту постановлення рішення, докази, відповідно, відсутні підстави для надання оцінки новим доказам, які не були надані до матеріалів та не існували на момент прийняття судового рішення в даній справі.

Суд також наголошує, що лікарняний про який зазначено відповідачем в заяві про роз`яснення рішення, яка розглядається, закрито 17 жовтня 2025 року, тобто через 2 дні після прийняття судом рішення 15.10.2025.

Про відкриття лікарняного позивачем 20.05.2025 сторони суд не повідомляли.

Тобто, розглянути нові докази, які виникли вже після прийняття судового рішення шляхом роз`яснення такого рішення вбачається за неможливе.

Крім того, сторони не повідомляли суд а ні про оскарження ухвали Київського окружного адміністративного суду від 14.01.2025 у справі №320/62822/24 про скасування заходів забезпечення, а ні про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою на вищевказану ухвалу та результатів розгляду такої апеляційної скарги.

Враховуючи, що суд приймає рішення на підставі доказів наданих/повідомлених сторонами під час розгляду справи, суд не може врахувати докази, відсутні в матеріалах справи, при прийнятті судового рішення.

За таких обставин заява представника відповідача є необґрунтованою та задоволенню не підлягає.

Керуючись статтями 2, 248, 254 Кодексу адміністративного судочинства України, Київський окружний адміністративний суд

У Х В А Л И В:

Відмовити представника відповідача в задоволенні заяви про роз`яснення рішення Київського окружного адміністративного суду від 15 жовтня 2025 року.

Ухвала набирає законної сили відповідно до статті 256 Кодексу адміністративного судочинства України.

Ухвала може бути оскаржена до Шостого апеляційного адміністративного суду за правилами, встановленими статтями, 295-297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя Білоноженко М.А.