Справа № 520/31985/25
Суддя: Супрун Ю.О.
Дата ухвалення: 2026-01-28 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
УХВАЛА

з питання розгляду справи у судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін

28 січня 2026 року Справа № 520/31985/25

Харківський окружний адміністративний суд в складі головуючого судді Супрун Ю.О., розглянувши в приміщенні суду в м. Харкові у спрощеному письмовому провадженні клопотання представника позивача про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін по справі за адміністративним позовом за позовом ОСОБА_1 ( ОСОБА_2 ) до Управління Служби безпеки України в Харківській області про визнання протиправним та скасування рішення (постанови), -

ВСТАНОВИВ:

До Харківського окружного адміністративного суду звернувся позивач, ОСОБА_1 ( ОСОБА_2 ), з адміністративним позовом до Управління Служби безпеки України в Харківській області, в якому просить суд протиправним та скасувати рішення (постанову) Управління Служби безпеки України в Харківській області про заборону в`їзду в Україну громадянину Йорданського Хашимітського Королівства РАЖХА АБДЕЛЬ РАХІМ ( ОСОБА_2 ), посвідка на постійне проживання № НОМЕР_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_2 .

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду (суддя Шевченко О.В.) 18.12.2025 прийнято адміністративний позов до розгляду та відкрито спрощене провадження у справі за вищевказаним позовом відповідно до ст. 262 КАС України без виклику сторін в судове засідання.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 20.01.2026 заяву про самовідвід судді Харківського окружного адміністративного суду Шевченко О.В. у справі за позовом ОСОБА_1 ( ОСОБА_2 SAEED THEEB) до Управління Служби безпеки України в Харківській області про визнання протиправним та скасування рішення (постанови) - задоволено. Адміністративну справу №520/31985/25 передано до Відділу з надання судово-адміністративних послуг Харківського окружного адміністративного суду для визначення іншого судді в порядку, встановленому частиною першою статті 31 цього Кодексу.

Ухвалою суду від 26.01.2026 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито спрощене провадження у справі за вищевказаним позовом.

Від представника позивача через підсистему "Електронний суд" 26.01.2026 надійшло клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін по справі, у якому представник просить справу розглядати за правилами загального позовного провадження.

В обґрунтування клопотання зазначає, що просить здійснити виклик сторін у справі для їх участі в судовому засіданні з метою представлення позивачем своєї правової позиції, аргументів, викладених у позовній заяві перед судом, а також з метою надання можливості скористатися позивачем та його представником наданими процесуальним правами, визначеними Кодексом адміністративного судочинства України, зокрема, визначених статтями 44, 47 названого кодексу та з іншою метою, яка викладена у цьому клопотанні.

Також зазначає, що з поданих відповідачем, на виконання ухвали Харківського окружного адміністративного суду, документів, останні серед переліку містять довідку з грифом «таємно», а також з відомостей, викладених у додаткових поясненнях та постанові про заборону в`їзду в Україну, вбачається, що на думку відповідача, позивач причетний до протиправної діяльності, яка загрожує національній безпеці України. Зважаючи на такі обставини, хочемо вказати, що можлива причетність позивача до протиправної діяльності, яка загрожує національній безпеці України, а також дослідження матеріалів, які містять державну таємницю, становлять для позивача суттєве значення, адже можуть вплинути на його подальше правове становище в Україні. Вказано, що також потребують дослідженню питання категорії справи - справи, яка містить відомості, що становлять державну таємницю.

Суд, розглянувши клопотання позивача, дослідивши матеріали адміністративної справи, дійшов висновку, що клопотання задоволенню не підлягає, з огляду на наступне.

Суд зазначає, що дана справа не віднесена Кодексом адміністративного судочинства України до складних справ, оскільки її предмет не відповідає вимогам до складних справ, які викладені у ч. 4 ст. 12 та ч. 4 ст. 257 КАС України.

За приписами п. 10 ч. 6 ст. 12 КАС України для цілей цього Кодексу справами незначної складності є справи, у яких суд дійде висновку про їх незначну складність, за винятком справ, які не можуть бути розглянуті за правилами спрощеного позовного провадження.

З урахуванням предмету позову, суддя, під час вирішення питання про відкриття провадження у справі, прийняв рішення про розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін.

Порядок розгляду справ за правилами спрощеного позовного провадження врегульовано главою 10 КАС України.

Частиною 2 статті 257 КАС України визначено, що за правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

Відповідно до ч.5 ст.262 КАС України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Відповідно до п.2 ч.6 ст.262 КАС України суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін, якщо характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі незначної складності не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

Крім того, в силу приписів ч. 1 ст. 211 КАС України суд під час розгляду справи повинен безпосередньо дослідити докази у справі: ознайомитися з письмовими та електронними доказами, висновками експертів, поясненнями учасників справи, викладеними в заявах по суті справи, показаннями свідків, оглянути речові докази.

Тобто, дослідження доказів, наявних в матеріалах справи здійснюється безпосередньо судом.

З урахуванням викладеного, суд дійшов висновку, що в даному випадку, характер спірних правовідносин та предмет доказування у цій справі є незначної складності, та не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін.

Крім того, суд звертає увагу і на ту обставину, що клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін не містить будь-якої інформації стосовно предмету спору, яка може бути надана сторонами лише у судовому засіданні за участі представників сторін та не може бути надана із заявами по суті справи.

У взаємозв`язку з наведеними правилами, суд вважає за доречне також звернути увагу на певні висновки ЄСПЛ в аспекті доводів заявника. Так, у п. 44 Рішенні ЄСПЛ від 13.03.2018 у справі "Mirovni Inљtitut v. Slovenia" зазначено, що внутрішнє законодавство не завжди вимагає провести слухання в Адміністративному суді. Винятковий характер обставин, що можуть бути підставами для відмови в усному розгляді великою мірою залежить від характеру проблеми, що вирішується компетентним національним судом, а не від частоти виникнення таких ситуацій (Miller v. Sweden (Міллер проти Швеції), § 29; Martinie v. France (Мартіньє проти Франції), § 41). Суд також постановив, що відмова у розгляді може бути обґрунтованою у справах, що стосуються лише правових питань обмеженого характеру (Allan Jacobsson v. Sweden (No. 2) (Аллан Якобсон проти Швеції), §§ 48-49; Valovа and Others v. Slovakia (Валова та інші проти Словакії), §§ 65-68) або які не несуть певної складності (Varela Assalino v. Portugal (Варела Ассаліно проти Португалії); Speil v. Austria (Шпайль проти Австрії).

Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку про необґрунтованість поданого клопотання та відсутність підстав для його задоволення.

На підставі вищевикладеного та керуючись ст.ст.241, 248, 256, 257, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

У Х В А Л И В :

У задоволенні клопотання представника позивача про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін - відмовити.

Копію ухвали направити особам, які беруть участь у справі засобами системи «Електронний суд».

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання суддею (суддями).

Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Ю.О. Супрун