Справа № 580/574/26
Суддя: Лариса ТРОФІМОВА
Дата ухвалення: 2026-01-28 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

28 січня 2026 року справа № 580/574/26
м. Черкаси
Черкаський окружний адміністративний суд у складі судді Л.В.Трофімової розглянув матеріали адміністративної справи №580/574/26 за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до ІНФОРМАЦІЯ_1 ( АДРЕСА_2 , код ЄДРПОУ НОМЕР_2 ) про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити дії, постановив ухвалу.

22.01.2026 вх.№3356/26 представник позивача - адвокат Тіхіх Вікторія Ігорівна (ордер серії АР №1290826) у позовній заяві просить:

- визнати протиправним дії (бездіяльність) ІНФОРМАЦІЯ_1 у невнесенні до Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних і резервістів відомостей про відсутність порушення ОСОБА_1 правил військового обліку;

- зобов`язати ІНФОРМАЦІЯ_2 внести зміни до даних, що містяться в Єдиному державному реєстрі призовників, військовозобов`язаних і резервістів про порушення правил військового обліку ОСОБА_1 шляхом виключення таких відомостей про всі наявні порушення позивачем правил військового обліку.

Відповідно до ч.2 ст.171 КАС України суддя відкриває провадження в адміністративній справі на підставі позовної заяви, якщо відсутні підстави для залишення позовної заяви без руху, її повернення чи відмови у відкритті провадження у справі. Вивчивши матеріали позовної заяви, варто зазначити, що вона не відповідає вимогам статті 160, 161 КАС України, тому повинна бути залишена без руху для усунення недоліків, з огляду на таке.

Верховний Суд вказує, що поняття «спір, що не належить розгляду в порядку адміністративного судочинства» варто тлумачити як поняття, що стосується тих спорів, що не належать розгляду в порядку адміністративного судочинства, і тих, що взагалі не належать судовому розгляду (позиція ВПВС у справі № 800/559/17, № 9901/152/18, у справі № 9901/497/18, у справі № 1340/4052/18).

Відповідно до п. 4 ч.5 ст. 160 КАС України у позовній заяві зазначається зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів. Відповідно до п. 9 ч.1 ст. 4 КАС України відповідач - суб`єкт владних повноважень, а у випадках, визначених законом, й інші особи, до яких звернена вимога позивача. Згідно із ст.46 КАС України сторонами в адміністративному процесі є позивач та відповідач.

Усупереч вимог п.4, 5, 9 ч.5 ст.160 КАС України позивач не обгрунтував зміст і характер порушеного права та суперечливий спосіб захисту, формуючи одночасно вимоги про дії та бездіяльність, що потрубує чіткості і зрозумілості у контексті п.3, п.4 ч.1 ст.5 КАС України щодо відомостей про всі наявні порушення позивачем правил військового обліку з наданням доказів (у тому числі електронних) для підтвердження доводів.

У постанові Верховного Суду у справі № 405/3360/17 (ЄДРСР 100918809) зазначено, що процесуальним законом не передбачено права позивача на подання заяв (клопотань) про «доповнення» або «уточнення» позовних вимог. У разі надходження до суду однієї із зазначених заяв (клопотань) останній, виходячи з її змісту, а також змісту раніше поданої позовної заяви та конкретних обставин справи, повинен розцінювати її як: - подання іншого (ще одного) позову, чи - збільшення або зменшення розміру позовних вимог, чи - об`єднання позовних вимог, чи - зміну предмета або підстав позову.

Верховний Суд у справі № 640/11938/20 зазначає: порушення вимог Закону рішенням чи діями суб`єкта владних повноважень не є достатньою підставою для визнання їх судом протиправними, оскільки обов`язковою умовою визнання їх протиправними є доведеність позивачем порушення його прав та охоронюваних законом інтересів цими діями чи рішенням з боку відповідача, зокрема наявність в особи, яка звернулася з позовом, суб`єктивного матеріального права або законного інтересу, на захист якого поданий позов. ВПВС у справі № 990/150/23 у п.28 постанови зазначає: реалізуючи передбачене статтею 55 Конституції України, статтею 5 КАС України право на судовий захист, звертаючись до суду, особа вказує в позові власне суб`єктивне уявлення про порушене право чи охоронюваний інтерес та спосіб його захисту; п.33 - звертаючись до суду, позивач самостійно визначає у позовній заяві, яке його право чи охоронюваний законом інтерес порушено особою, до якої пред`явлено позов.

Згідно з ч. 4 ст. 161 КАС України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

У додатку до позовної заяви не надані звернення/заява позивача до відповідача з доказами направлення, вручення та результатом розгляду про виключення якої саме інформації - відомостей про всі наявні порушення позивачем правил військового обліку з покликанням на нормативно-правові акти та повноваження адміністративного органу.

Верховний Суд у справі №826/16958/17 ЄДРСР 77537724 зазначив: якщо від наявності доказу залежить визначення предмета спору та підтримання позивачем відповідних вимог, позивач не може перекладати на суд власний обов`язок визначитися з предметом спору.

Великою Палатою Верховного Суду у справі №640/7310/19 (ЄДРСР 94394125) зазначено: особа, яка вважає, що порушені її права, свободи чи інтереси, і яка у зв`язку із цим звертається за їх захистом до адміністративного суду, має зазначити в позовній заяві: хто, який саме суб`єкт владних повноважень (а якщо відповідачем може бути суб`єкт господарювання, то який саме) порушив її права чи інтереси, яким чином, якими діями (рішенням, бездіяльністю) відбулося втручання в її права, які саме права були порушені, чи належать вони позивачу, які обставини про це свідчать.

Згідно з частиною третьою статті 1 Закону України Про військовий обов`язок і військову службу передбачено, що військовий обов`язок включає: підготовку громадян до військової служби; приписку до призовних дільниць; прийняття в добровільному порядку (за контрактом) та призов на військову службу; проходження військової служби; виконання військового обов`язку в запасі; проходження служби у військовому резерві; дотримання правил військового обліку.

Юрисдикція адміністративних судів не поширюється на справи: 1) що віднесені до юрисдикції Конституційного Суду України; 2) що мають вирішуватися у порядку кримінального судочинства; 3) про накладення адміністративних стягнень, крім випадків, визначених цим Кодексом; 4) щодо відносин, які відповідно до закону, статуту (положення) громадського об`єднання, саморегулівної організації віднесені до його (її) внутрішньої діяльності або виключної компетенції, крім справ у спорах, визначених пунктами 9, 10 частини першої цієї статті (ч.2 ст.19 КАС України).

На сторінці застосунку призовників, військовозобов`язаних та резервістів Резерв+ (https://reserveplus.mod.gov.ua/) наявний Електронний кабінет призовників, військовозобов`язаних та резервістів, а також є можливість отримання інформації про статус призовника, військовозобов`язаного та резервіста. У Резерв+ є можливість оформлення відстрочки від мобілізації онлайн. Як сплатити штраф у Резерв+: роз`яснення Міноборони (https://mod.gov.ua/news/yak-splatiti-shtraf-u-rezerv-roz-yasnennya-minoboroni). Ігнорування бойової повістки це ухилення від призову під час мобілізації. За це передбачена не адміністративна, а кримінальна відповідальність. Відмова від проходження ВЛК є порушенням правил військового обліку і може тягнути за собою штраф за статтями 210 та 210-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення (КУпАП).

Проходження ВЛК є обов`язковим відповідно до Закону України «Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію» та Закону України «Про військовий обов`язок і військову службу», під час ВЛК надають медичні документи, лікарі проводять огляд і перевіряють дані в Електронній системі охорони здоров`я (ЕСОЗ). Відмова від ВЛК є порушенням і може призвести до штрафу за статтями 210, 210-1 КУпАП.

Згідно з ч.2 ст.122 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов згідно з ч.1 ст.123 КАС України залишається без руху.

Відповідно до ч.1 ст.123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. Протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Верховний Суд 13.04.2022 у справі № 160/11095/20 зазначив, що залишення позовної заяви без руху - це тимчасовий захід, що застосовується судом з метою усунення позивачем недоліків позовної заяви.

Відповідно до ч. 1 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись статтями 2, 49, 160, 161, 169, 241, 243, 256 КАС України, суд

УХВАЛИВ:

Адміністративний позов ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити дії залишити без руху.

Надати позивачеві для усунення недоліків позовної заяви п`ять днів з дати отримання копії ухвали.

Позивачем недоліки можуть бути усунуті шляхом надання: відомостей про отримані/вручені повістки та висновок ВЛК; обґрунтування змісту і характеру якого саме порушеного права (інтересу) позивача з якого часу і у порушення яких нормативно-правових актів допущено відповідачем; власної заяви-звернення до відповідача у спірних правовідносинах з доказами направлення, вручення та результатом розгляду, повідомлення з якою датою пов`язує перебіг строку звернення до суду; обгрунтувати обраний спосіб захисту та склад учасників; надати докази щодо відомостей про всі наявні порушення позивачем правил військового обліку; оформлення позовної заяви з дотриманням вимог п.2 ч.5 ст.160 КАС України щодо відомостей про електронні кабінет позивача і представника позивача.

У разі невиконання вимог ухвали позовна заява буде повернута представнику Позивача.

Ухвала набирає законної сили з дати підписання та не належить оскарженню.

Копію ухвали направити представнику Позивача.

Ухвала складена, підписана 28.01.2026.

СуддяЛариса ТРОФІМОВА