Справа № 640/31325/20
Суддя: Штульман Ігор Володимирович
Дата ухвалення: 2026-01-28 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 січня 2026 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді Штульман І.В.

суддів: Оксененка О.М.,

Черпака Ю.К.,

при секретарі: Красновій О.Р.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні, згідно статті 229 Кодексу адміністративного судочинства України апеляційну скаргу Акціонерного товариства "Науково-дослідний інститут Електромеханічних приладів" на рішення Хмельницького окружного адміністративного суду від 29 липня 2025 року по справі за адміністративним позовом Центрального міжрегіонального управління Державної служби з питань праці до Акціонерного товариства "Науково-дослідний інститут Електромеханічних приладів" застосування заходів реагування, -

В С Т А Н О В И В:

10 грудня 2020 року Центральне міжрегіональне управління Державної служби з питань праці (далі - ЦМУ Державної служби з питань праці) звернулося в Окружний адміністративний суд м. Києва із адміністративним позовом до Акціонерного товариства (далі - АТ) "Науково-дослідний інститут Електромеханічних приладів" про застосування заходів реагування (т.1 а.с.1-7).

Законом України «Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду» від 13 грудня 2022 року №2825-IX (далі - Закон №2825-IX) Окружний адміністративний суд міста Києва ліквідовано, утворено Київський міський окружний адміністративний суд із місцезнаходженням у місті Києві.

Відповідно до пункту 2 Прикінцевих та перехідних Закону №2825-IX з дня набрання чинності цим Законом Окружний адміністративний суд міста Києва припиняє здійснення правосуддя; до початку роботи Київського міського окружного адміністративного суду справи, підсудні окружному адміністративному суду, територіальна юрисдикція якого поширюється на місто Київ, розглядаються та вирішуються Київським окружним адміністративним судом.

Відповідно до Порядку передачі судових справ, нерозглянутих Окружним адміністративним судом міста Києва, затвердженого наказом Державної судової адміністрації України від 16 вересня 2024 року №399, адміністративну справу №640/31325/20 передано на розгляд та вирішення Хмельницькому окружному адміністративного суду.

Ухвалою Хмельницького окружного адміністративного суду від 28 липня 2025 року прийнято відмову позивача ЦМУ Державної служби з питань праці від частини позовних вимог. Провадження у справі в частині позовних вимог Головного управління Держпраці у Київській області до АТ "Науково-дослідний інститут Електромеханічних приладів" про застосування заходів реагування на експлуатацію устаткування напругою понад 1000В: РП-54, ТП-3, КТП-4, ТП-8, ТП-9, ТП-2373, КЛ-10, кВ: ПС "Біличі", - РП - 54 к. 13, т-1, ТП-4. ТП-54, к.16 - Т-2 ТП-4. РП-54, к.19 - Т-8, РП-54, к.20 - Т-6 ТП-9, РП-54, к.10 - ТП-2373 шляхом відключення устаткування від електромереж електропостачальницької організації - закрито (т.2 а.с.88).

Рішенням Хмельницького окружного адміністративного суду від 29 липня 2025 року позовні вимоги задоволено повністю. Застосовано до АТ "Науково-дослідний інститут Електромеханічних приладів" заходи реагування у сфері державного нагляду (контролю) у формі зобов`язання зупинити роботи з технічного обслуговування електричного устаткування електричних станцій та мереж напругою понад 1000В ( окрім тих, стосовно яких судом було прийнято відмову від позову) та роботи з експлуатації обладнання підвищеної небезпеки - ліфтів з реєстраційними номерами №11254, №1956, за адресою 03680, м. Київ, вул. Академіка Кримського, 27, до усунення порушень вимог законодавства, відображених у акті та приписі від 22 жовтня 2018 року (т.2 а.с.90-95).

Задовольняючи адміністративний позов суд першої інстанції виходив із того, що відповідач не надав суду докази отримання ним дозволу/дозволів Центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони праці, на експлуатацію устаткування підвищеної небезпеки - ліфтів №№11254, 1956, отже доводи відповідача в цій частині не є підтвердженими належними доказами і не спростовують аргументів позивача. Крім того, матеріали справи не містять доказів отримання відповідачем дозволів на виконання робіт підвищеної небезпеки, а саме на технічне обслуговування електричного устаткування електричних станцій та мереж напругою понад 1000В. Наявність порушень, які не були усунуті відповідачем в повному, передбаченому законом обсязі, подальша експлуатація відповідного устаткування та обладнання (ліфти, електроустановки тощо) створює загрозу життю та здоров`ю людей, внаслідок чого є підстави для застосування заходів реагування.

Не погоджуючись з рішенням Хмельницького окружного адміністративного суду від 29 липня 2025 року, АТ "Науково-дослідний інститут Електромеханічних приладів" 26 серпня 2025 року (трекінг поштового відправлення №233) подало апеляційну скаргу до Шостого апеляційного адміністративного суду, в якій просить скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити рішення, яким відмовити у задоволенні позовних вимог. В обґрунтування апеляційної скарги представник відповідача зазначає, що судом першої інстанції не надано правової оцінки сукупності письмових доказів, що підтверджують справний технічний стан та безпечність експлуатації ліфтів №№11254, 1950 і фактичне усунення істотної частини порушень, виявлених органом нагляду. Вважає, що суд першої інстанції обмежився лише констатацією відсутності дозволів на експлуатацію, фактично ототожнив формальне порушення з наявністю небезпеки для життя та здоров`я людей.

У відзиві на апеляційну скаргу представник позивача зазначає, що продовження виконання працівниками АТ "Науково-дослідний інститут Електромеханічних приладів" робіт підвищеної небезпеки та експлуатації машин, механізмів, устаткування підвищеної небезпеки до усунення виявлених порушень може призвезти до тяжких, смертельних наслідків. Захід реагування має тимчасовий характер, період дії якого залежить безпосередньо від факту усунення відповідачем виявлених порушень. Крім того, захід реагування має також спонукаючий характер, направлений на забезпечення вимог законодавства у сфері охорони праці. Наявність неусунутих суб`єктом господарювання порушень вимог законодавства у сфері охорони праці призводить до невиправданого ризику завдання шкоди життю і здоров`ю працівників такого суб`єкта. Станом на день подачі відзиву на апеляційну скаргу відповідач не повідомляв і не надавав ЦМУ Державної служби з питань праці підтверджуючі документи про усунення порушень, що зазначені в Акті перевірки суб`єкта господарювання №5.1/2375/84 від 16 жовтня 2020 року. Відповідно, порушення, що створюють загрозу життю і здоров`ю працівників не усунуто, та з огляду на досить тривалий час, що минув з дати проведення перевірки та винесення припису, на думку представника позивача, відповідач АТ "Науково-дослідний інститут Електромеханічних приладів" не має наміру їх усувати, в зв`язку з чим застосування до даного суб`єкта господарювання заходів реагування в сфері державного нагляду є доцільним, обґрунтованим та необхідним.

За змістом частини першої статті 309 Кодексу адміністративного судочинства (далі - КАС) України, апеляційна скарга на рішення суду першої інстанції має бути розглянута протягом шістдесяти днів з дня постановлення ухвали про відкриття апеляційного провадження.

За приписами частини другої статті 309 КАС України, у виняткових випадках апеляційний суд за клопотанням сторони та з урахуванням особливостей розгляду справи може продовжити строк розгляду справи, але не більш як на п`ятнадцять днів, про що постановляє ухвалу.

Згідно з частиною четвертою статті 9 КАС України, суд вживає визначені законом заходи, необхідні для з`ясування всіх обставин у справі.

Пунктом 1 статті 6, ратифікованої Законом України №475/97-ВР від 17 липня 1997 року, Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод закріплено право вирішення спірного питання упродовж розумного строку.

Колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду з метою забезпечення повного та всебічного розгляду справи, а також прийняття законного та обґрунтованого рішення з дотриманням процесуальних прав усіх учасників судового процесу, дійшла висновку про наявність підстав для продовження строку розгляду апеляційної скарги на розумний строк.

Відповідно до частини четвертої статті 229 КАС України, у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Згідно частини другої статті 313 КАС України, неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

Враховуючи, що особиста участь сторін в судовому засіданні не обов`язкова, колегія суддів визнала можливим проводити розгляд справи за відсутності сторін.

Заслухавши суддю-доповідача, дослідивши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, перевіривши законність та обґрунтованість рішення Хмельницького окружного адміністративного суду від 29 липня 2025 року, колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду приходить до наступного.

На підставі наказу Головного управління Держпраці у Київській області від 02 жовтня 2018 року №3595 та направлення від 02 жовтня 2018 року посадовими особами позивача була проведена планова перевірка дотримання вимог законодавчих та нормативно-правових актів з охорони праці у АТ "Науково-дослідний інститут Електромеханічних приладів" (на той час ПАТ "Науково-дослідний інститут Електромеханічних приладів") (т.1 а.с.10, 11). За результатами перевірки складений акт перевірки суб`єкта господарювання №5.1/242/182 від 22 жовтня 2018 року (т.1 а.с.12-31) та виданий припис від 22 жовтня 2018 року №5.1/242/182 (т.1 а.с.32-45).

З метою перевірки стану виконання раніше виданого припису на підставі наказу №5657 від 08 листопада 2019 року (т.1 а.с.46) та направлення №5.1/386 (т.1 а.с.47), посадові особи позивача провели позапланову перевірку щодо дотримання відповідачем вимог законодавства, нормативно-правових актів з охорони праці. За результатами перевірки складений акт перевірки суб`єкта господарювання №5.1/317/296 від 18 листопада 2019 року (т.1 а.с.48-58).

У подальшому, з метою перевірки виконання раніше виданого припису на підставі наказу від 07 жовтня 2020 року №3159 (т.1 а.с.59), посадові особи позивача провели наступну позапланову перевірку щодо дотримання Товариством вимог законодавства, нормативно-правових актів з охорони праці.

За результатами перевірки складено акт №5.1/2375/84 від 16 жовтня 2020 року та були встановлені, зокрема, такі порушення:

- не забезпечено функціонування системи управління охороною праці, суб`єкт господарювання не призначив наказом працівників, відповідальних за організацію експлуатації ліфтів (пункт 8 припису);

- роботодавець не отримав дозвіл на експлуатацію устаткування підвищеної небезпеки - ліфтів рестр. №11254, №1956. Порушення вимог пункту 11 додатку 3 "Порядку видачі дозволів на виконання робіт підвищеної небезпеки та експлуатацію (застосування) машин, механізмів, устаткування підвищеної небезпеки", затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 26 жовтня 2011 року №1107, та Закону України "Про охорону праці" (пункт 12 припису);

- роботодавцем не одержано дозвіл Держпраці на виконання робіт підвищеної небезпеки, а саме на технічне обслуговування електричного устаткування електричних станцій та мереж напругою понад 1000В (пункт 21 припису);

- голова правління не забезпечив утримання, експлуатацію і обслуговування електрогосподарства відповідно до вимог чинних нормативних документів, не забезпечив проведення профілактичних випробувань електрообладнання 0,4 кВ згідно з правилами і нормами Правил технічної експлуатації електроустановок споживачів (далі - ПТЕЕС) (пункт 24 припису);

- голова правління не забезпечив утримання, експлуатацію і обслуговування електрогосподарства відповідно до вимог чинних нормативних документів, не забезпечив достатню кількість електротехнічних (оперативних та/або оперативно-ремонтних працівників) (пункт 25 припису);

- роботодавець не забезпечив функціонування системи управління охороною праці, не дотримується встановленого порядку ведення робіт з ліквідації (консервації) об`єктів надрокористування, вимоги із забезпечення охорони надр, під час ремонту (відкритий оголовок свердловини) - також вимоги, що забезпечують збереження гірничих виробок (свердловин) (пункт 46 припису).

На думку представника ЦМУ Державної служби з питань праці, перелічені порушення створюють загрозу життю та здоров`ю людей, у зв`язку із чим управління звернулося до суду із цим позовом.

Згідно частини другої статті 19 Конституції України, правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством. Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Постановою Кабінету Міністрів України від 10 вересня 2014 року №442 "Про оптимізацію системи центральних органів виконавчої влади", (у редакції, на час вирішення спірних правовідносин), вирішено утворити державну службу України з питань праці, реорганізувавши шляхом злиття Державну інспекцію з питань праці та Державну службу гірничого нагляду та промислової безпеки і поклавши на Службу, що утворюється, функції з реалізації державної політики, які виконували органи, що припиняються (крім функцій з реалізації державної політики у сфері охорони надр), а також функції з реалізації державної політики у сфері гігієни праці та функції із здійснення дозиметричного контролю робочих місць.

Пунктом 1 Положення «Про Державну службу України з питань праці», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11 лютого 2015 року №96 (далі - Положення №96), встановлено, що правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб, права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначені Законом України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" від 05 квітня 2007 року №877-V (далі - Закон №877-V).

Відповідно до пункту 3 Положення №96, основними завданнями Держпраці є: реалізація державної політики у сферах промислової безпеки, охорони праці, гігієни праці, поводження з вибуховими матеріалами промислового призначення, здійснення державного гірничого нагляду, а також з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю, зайнятість населення, загальнообов`язкове державне соціальне страхування в частині призначення, нарахування та виплати допомоги, компенсацій, надання соціальних послуг та інших видів матеріального забезпечення з метою дотримання прав і гарантій застрахованих осіб; здійснення комплексного управління охороною праці та промисловою безпекою на державному рівні; здійснення державного регулювання і контролю у сфері діяльності, пов`язаної з об`єктами підвищеної небезпеки; організація та здійснення державного нагляду (контролю) у сфері функціонування ринку природного газу в частині підтримання належного технічного стану систем, вузлів і приладів обліку природного газу на об`єктах його видобутку та забезпечення безпечної і надійної експлуатації об`єктів Єдиної газотранспортної системи.

Статтею 1 Закону №877-V визначено, що державний нагляд (контроль) - це діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.

Частиною першою статті 4 Закону №877-V встановлено, що державний нагляд (контроль) здійснюється за місцем провадження господарської діяльності суб`єкта господарювання або його відокремлених підрозділів, або у приміщенні органу державного нагляду (контролю) у випадках, передбачених законом.

Статтею 1 Закону України "Про охорону праці" від 14 жовтня 1992 року №2694-XII (далі - Закон №2694-XII) визначено, що охорона праці - це система правових, соціально-економічних, організаційно-технічних, санітарно-гігієнічних і лікувально-профілактичних заходів та засобів, спрямованих на збереження життя, здоров`я і працездатності людини у процесі трудової діяльності.

Згідно статті 37 Закону №2694-XII, державний нагляд за додержанням законів та інших нормативно-правових актів про охорону праці здійснює центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони праці.

Відповідно до положень частин шостої-сьомої статті 7 Закону №877-V, за результатами здійснення планового або позапланового заходу посадова особа органу державного нагляду (контролю) складає акт. На підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду.

У разі необхідності вжиття інших заходів реагування, орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.

Відповідно до частини п`ятої статті 4 Закону №877-V, виробництво (виготовлення) або реалізація продукції, виконання робіт, надання послуг суб`єктами господарювання можуть бути зупинені повністю або частково виключно за рішенням суду.

Положеннями статті 13 Закону №2694-XII визначено, що роботодавець зобов`язаний створити на робочому місці в кожному структурному підрозділі умови праці відповідно до нормативно-правових актів, а також забезпечити додержання вимог законодавства щодо прав працівників у галузі охорони праці. З цією метою роботодавець забезпечує функціонування системи управління охороною праці. Роботодавець несе безпосередню відповідальність за порушення зазначених вимог.

Частиною третьою статті 21 Закону №2694-XII визначено, що роботодавець повинен одержати дозвіл на виконання робіт підвищеної небезпеки та на експлуатацію (застосування) машин, механізмів, устаткування підвищеної небезпеки (далі - дозвіл). Центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони праці, видає дозволи на безоплатній основі на підставі висновку експертизи стану охорони праці та безпеки промислового виробництва суб`єкта господарювання, проведеної експертно-технічними центрами, які належать до сфери управління центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони праці, або незалежними експертними організаціями, які забезпечують науково-технічну підтримку державного нагляду у сфері промислової безпеки та охорони праці. На застосування машин, механізмів, устаткування підвищеної небезпеки виробник або постачальник устаткування підвищеної небезпеки отримує дозвіл до прийняття зобов`язань на постачання. Одержання дозволу не вимагається у разі експлуатації (застосування) устаткування підвищеної небезпеки, яке прийнято в експлуатацію з видачею відповідного сертифіката або щодо якого зареєстровано декларацію про готовність до експлуатації, а також у разі реєстрації машин, механізмів, устаткування підвищеної небезпеки центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони праці.

Згідно статті 21 Закону №2694-XII, роботодавець повинен одержати дозвіл на виконання робіт підвищеної небезпеки та на експлуатацію (застосування) машин, механізмів, устаткування підвищеної небезпеки (далі - дозвіл).

Центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони праці, видає дозволи на безоплатній основі на підставі висновку експертизи стану охорони праці та безпеки промислового виробництва суб`єкта господарювання, проведеної експертно-технічними центрами, які належать до сфери управління центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони праці, або незалежними експертними організаціями, які забезпечують науково-технічну підтримку державного нагляду у сфері промислової безпеки та охорони праці.

Отже, висновки за результатами експертизи стану охорони праці та безпеки промислового виробництва суб`єкта господарювання під час експлуатації заявлених машин, механізмів, устаткування підвищеної небезпеки є лише підставою для отримання дозволу на виконання робіт підвищеної небезпеки та на експлуатацію (застосування) машин, механізмів, устаткування підвищеної небезпеки.

Водночас, як правильно встановлено судом першої інстанції, відповідач не надав докази отримання ним дозволу/дозволів Центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони праці, на експлуатацію устаткування підвищеної небезпеки - ліфтів №11254, №1956.

Крім того, станом на час розгляду справи доказів виконання відповідачем вимог припису щодо усунення порушень в частині технічного обслуговування електричного устаткування електричних станцій та мереж напругою понад 1000В не надано. Так, матеріали справи не містять доказів отримання відповідачем дозволів на виконання робіт підвищеної небезпеки, а саме на технічне обслуговування електричного устаткування електричних станцій та мереж напругою понад 1000 В.

Згідно із частиною сьомою статті 7 Закону №877-V, на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.

Тобто, за рішенням адміністративного суду, ухваленим за результатами розгляду позову органу державного нагляду (контролю) щодо застосування заходів реагування, допускається виключно повне або часткове зупинення виробництва (виготовлення) або реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг.

Отже, виключно за рішенням адміністративного суду здійснюється повне або часткове зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг.

Відповідно до приписів Закону №877-V, належним доказом усунення порушення є акт перевірки, який би зафіксував відсутність порушень правил та норм Закону №2694-XII.

Верховним Судом у постановах від 24 жовтня 2023 року у справі №160/3791/22 та від 26 жовтня 2023 року у справі №140/12199/21 з аналогічними правовідносинами зроблено такі висновки: "Недодержання суб`єктами господарювання вимог у сфері техногенної та пожежної безпеки призводить до невиправданого ризику виникнення надзвичайних ситуацій та, відповідно, ризику завдання шкоди життю і здоров`ю населення. Правовою підставою для застосування адміністративним судом заходів реагування є одночасна наявність таких умов: 1) факт порушення правил та норм пожежної і техногенної безпеки, що створюють загрозу життю та здоров`ю людей; 2) звернення компетентного органу, який здійснює державний нагляд у сфері пожежної і техногенної безпеки, із відповідним адміністративним позовом до суду; 3) наявність обов`язку у підконтрольного суб`єкта, зупинення експлуатації приміщень якого вимагає відповідний орган Державної служби України з надзвичайних ситуацій, забезпечувати дотримання вимог пожежної безпеки у відповідному приміщенні. Відповідно до приписів Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" належним доказом усунення порушення є акт перевірки, який би зафіксував відсутність порушень правил та норм пожежної і техногенної безпеки. Колегія суддів Верховного Суду враховує, що застосування заходу реагування має тимчасовий характер, період дії якого залежить безпосередньо від факту усунення Заводом виявлених порушень. Також Верховний Суд зауважує, що застосований захід реагування має спонукаючий характер, направлений на забезпечення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки в приміщеннях Товариства".

Згідно з правовою позицією Верховного Суду, викладеною у постанові від 26 червня 2019 року у справі №2240/2768/18, поняття "загроза життю та здоров`ю людини" є оціночним поняттям, яке лежить у сфері захисту населення, території, майна функція контролю (нагляду) за чим, зокрема покладена на посадових осіб центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, які мають право звертатися до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування з підстав, передбачених статтею 70 КЦЗ України.

Такий захід реагування як повне або часткове зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту - не є санкцією за порушення вимог законодавства з питань техногенної та пожежної безпеки, а є превентивним заходом, який спрямований на недопущення існування невиправданого ризику виникнення надзвичайних ситуацій та, відповідно, ризику завдання шкоди життю і здоров`ю населення.

Такий правовий висновок Верховний Суд сформував у постанові від 28 лютого 2019 року у справі №810/2400/18.

З матеріалів справи вбачається, що до ухвалення оскаржуваного рішення судом першої інстанції неодноразово проводились перевірки суб`єкта господарювання (виробничого об`єкту) з метою підтвердження усунення порушень зазначених у приписі від 22 жовтня 2018 року №5.1/242/182, проте станом на момент розгляду справи по суті частина пунктів припису так і залишилась невиконаною.

Таким чином, колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду погоджується із висновком суду першої інстанції, що відповідачем АТ "Науково-дослідний інститут Електромеханічних приладів" під час розгляду справи не підтверджено факт усунення порушень в повному обсязі, зазначених в приписі від 22 жовтня 2018 року №5.1/242/182.

Крім того, застосований позивачем до відповідача захід реагування має також спонукаючий характер, направлений на забезпечення АТ "Науково-дослідний інститут Електромеханічних приладів" виконання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки.

Також, колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду вказує, що відповідач у разі усунення недоліків в повному обсязі, виявлених позивачем, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей, не позбавлений можливостей звернутись до суду першої інстанції з заявою про скасування заходів реагування щодо державного нагляду (контролю), застосованих судом за результатом розгляду адміністративної справи.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 26 червня 2018 року у справі №823/589/16.

Дослідивши матеріали справи в їх сукупності та проаналізувавши норми права, колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду зауважує, що доводи апеляційної скарги відповідача не спростовують висновків Хмельницького окружного адміністративного суду від 29 липня 2025 року і не дають підстав для висновку, що судом першої інстанції при розгляді справи неповно з`ясовано обставини, що мають значення для справи.

Суд апеляційної інстанції вважає за необхідне зазначити, що згідно з пунктом 41 висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Таким чином, колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду приходить до висновку, що суд першої інстанції прийняв законне та обґрунтоване рішення, з дотриманням норм матеріального та процесуального права.

Відповідно до пункту 1 частини першої статті 315 КАС України, за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.

За змістом частини першої статті 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Оскільки рішення Хмельницького окружного адміністративного суду від 29 липня 2025 року ухвалено з додержанням норм права, на підставі правильно встановлених обставин справи, а доводи апеляційної скарги АТ "Науково-дослідний інститут Електромеханічних приладів" висновків суду першої інстанції не спростовують, а тому суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а оскаржуване судове рішення - без змін.

Керуючись статтями 229, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу Акціонерного товариства "Науково-дослідний інститут Електромеханічних приладів" - залишити без задоволення.

Рішення Хмельницького окружного адміністративного суду від 29 липня 2025 року по справі №640/31325/20 за адміністративним позовом Центрального міжрегіонального управління Державної служби з питань праці до Акціонерного товариства "Науково-дослідний інститут Електромеханічних приладів" застосування заходів реагування, - залишити без змін.

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення, шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду за наявності підстав, передбачених статтями 328-331 Кодексу адміністративного судочинства України.

Головуючий суддя І.В. Штульман

Судді: О.М. Оксененко

Ю.К. Черпак