Справа № 160/31095/25
Суддя: Кучма Костянтин Сергійович
Дата ухвалення: 2026-01-26 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі: головуючого - судді Кучми К.С., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у письмовому провадженні) адміністративну справу за позовною заявою Товариства з обмеженою відповідальністю "Юконтрейд" до Головного управління Держпродспоживслужби в Дніпропетровській області про визнання протиправною та скасування постанови,
Позивач звернувся через систему "Електронний суд" до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовною заявою, в якій просить: визнати протиправною та скасувати постанову Головного управління Держпродспоживслужби в Дніпропетровській області від 01.08.2025 р. №41.
В обґрунтування заявлених позовних вимог зазначено, що позивачем було отримано постанову від 01.08.2025 р. №41 про накладення штрафу Головним управлінням Держпродспоживслужби в Дніпропетровській області. Позивач вважає вищевказану постанову протиправною, винесеною з порушенням встановленого порядку та такою, що порушує його права, а отже підлягає скасуванню. Так, 18.07.2025 року відповідачем складено акт перевірки характеристик продукції №0076 та протокол №0076 про виявлене порушення вимог Закону України «Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції», відповідно до яких під час проведення перевірки характеристик продукції Головним управлінням Держпродспоживслужби в Чернігівській області в магазині ТОВ «Комфі Трейд» за адресою: пр.Левка Лук`яненка, 74, м.Чернігів виявлено факти розповсюдження товару «Телевізор Xiaomi TV A 43 2025, модель L43MA-AUEU», імпортером якого є ТОВ "Юконтрейд", з порушенням п.5 Технічного регламенту з енергетичного маркування телевізорів, затвердженого постановою КМУ від 24.05.2025 р. №359. В свою чергу, відповідно до абз.2 ст.6 Закону України «Про енергетичну ефективність» для енергетичного маркування енергоспоживчої продукції, що вводиться в обіг або в експлуатацію на ринку України та яка використовується на ринку Європейського Союзу, застосовується інформація з бази даних енергоспоживчої продукції Європейського Союзу. Для такої продукції енергетична етикетка може бути європейського зразка (з розміщенням логотипа Європейського Союзу) або українського зразка (з розміщенням Державного прапора України). Враховуючи вищевикладене, для енергетичного маркування енергоспоживчої продукції, що введена в обіг в Україні та яка паралельно введена в обіг на ринку Європейського Союзу, енергетична етикетка може бути тільки європейського зразка (з логотипом Європейського Союзу). Водночас обов`язковою умовою застосування згаданої норми є наявність інформації про продукцію в базі даних енергоспоживчої продукції Європейського Союзу - European Product Registry for Energy Labelling (EPREL). На товарі «Телевізор Xiaomi TV A 43 2025, модель L43MA AUEU», присутня енергетична етикетка європейського зразка з розміщенням логотипа Європейського Союзу. Товар «Телевізор Xiaomi TV A 43 2025, модель L43MA-AUEU», внесений до бази даних енергоспоживчої продукції Європейського Союзу.
За результатами проведеної перевірки посадовими особами відповідача винесене рішення від 21.07.2025 р. №175 про вжиття обмежувальних (коригувальних) заходів щодо товару «Телевізор Xiaomi TV A 43 2025, модель L43MA AUEU». Вказаним рішенням було зобов`язано вжити заходів щодо усунення виявлених порушень по товару «Телевізор Xiaomi TV A 43 2025, модель L43MA-AUEU» шляхом забезпечення його енергетичною етикеткою українського зразка та встановлено термін виконання 02.09.2025 р. Не зважаючи на те, що вказаний термін ще не настав, відповідачем було винесено спірну постанову про застосування адміністративно-господарської санкції. ТОВ "Юконтрейд", з метою уникнення повторного штрафу, було виконано рішення відповідача у вказаний в ньому термін забезпечено товар енергетичною етикеткою українського зразка. Вказане підтверджується повідомленням ТОВ "Юконтрейд" про виконання рішення про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів від 29.08.2025 р. та рішенням відповідача від 03.09.2025 р. №104.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 03.11.2025 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження в адміністративній справі. Призначено справу до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи.
Посилання позивача на те, що постанову було прийнято ще до закінчення строку, якій вказано в рішеннях про вжиття обмежувальних (коригувальних) заходів від 21.07.2025 р. №175 та №176, які прийняті на підставі акту перевірки характеристик продукції від 18.08.2025 р. №0076, не можуть бути взяті до уваги, оскільки аналіз п.2 ч.2 ст.44 Закону №2735-VI свідчить про можливість накладення передбачених цією нормою штрафних санкцій виключно на особу, яка ввела продукцію в обіг або відповідно до цього Закону вважається такою, що ввела продукцію в обіг. На підставі ч.6 ст.27 Закону №2735-VI та ст.ст.33, 34 «Порядку здійснення контролю стану виконання рішень про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів» затвердженого постановою КМУ від 05.10.2011 №1017 за результатами експертизи (випробування), аналізу повідомлення суб`єкта господарювання про виконання рішення (рішень) про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів відповідачем винесено рішення від 03.09.2025 р. №104 про скасування рішення (рішень). З урахуванням зазначеного, відповідач просив суд у задоволенні позову відмовити повністю.
До суду 21.01.2026 року від позивача надійшла відповідь на відзив, в якій зазначено, що на товарі «Телевізор Xiaomi TV A 43 2025, модель L43MA AUEU», присутня енергетична етикетка європейського зразка з розміщенням логотипа Європейського Союзу. Враховуючи вищевикладене, для енергетичного маркування енергоспоживчої продукції, що введена в обіг в Україні та яка паралельно введена в обіг на ринку Європейського Союзу, енергетична етикетка може бути тільки європейського зразка (з логотипом Європейського Союзу). Водночас обов`язковою умовою застосування згаданої норми є наявність інформації про продукцію в базі даних енергоспоживчої продукції Європейського Союзу - European Product Registry for Energy Labelling (EPREL). Посилання відповідача у відзиві на ч.5 ст.8 Закону України «Про енергетичну ефективність», не спростовують вищевказаного висновку позивача. Так само, у відзиві відповідачем не заперечується, що на пакуванні імпортованого товару, а також на самому товарі наявна вся необхідна інформація, передбачена відповідними технічними регламентами та Законом України «Про захист прав споживачів» та Законом України «Про державний ринковий нагляд та контроль нехарчової продукції. Товар також супроводжується інструкцією з інформацією про якість, енергоефективність та безпечність товару українською мовою про відповідність українського зразка, декларацією та гарантійним талоном з інформацією про сервісні центри та гарантійні умови українською мовою. За таких обставин, позивач просив суд позов задовільнити з підстав викладених у ньому.
Ухвалою суду від 26.01.2026 року заяву відповідача про продовження строку для подання відзиву на позову заяву у цій справі - задоволено. Визнано поважними причини пропуску строку для подання відзиву на позовну заяву у цій справі, та поновлено відповідачу строк для подання відзиву на позовну заяву та прийнято його до розгляду.
Дослідивши матеріали справи, враховуючи позицію сторін у справі, оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному та об`єктивному розгляді обставин справи, суд встановив наступні обставин справи.
На підставі зафіксованого порушення Технічного регламенту з енергетичного маркування телевізорів затвердженого постановою КМУ від 24.05.2017 р. №359, уповноваженими особами відповідача 18.07.2025 року відносно ТОВ "Юконтрейд" складено протокол про виявлені порушення вимог Закону України «Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції» та Закону України «Про загальну безпечність нехарчової продукції» № 6 та винесено рішення №175, №176 про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів.
Також, листом Головного управління Держпродспоживслужби в Дніпропетровській області від 21.07.2025 року №Вих-5.1/123.17 ТОВ «Юконтрейд» повідомлено про розгляд матеріалів перевірки - 01.07.2025 року о 10 год. 00 хв.
За результатами розгляду справи, акту перевірки характеристик продукції від 18.07.2025 року №0076, протоколу про виявлені порушення вимог Закону України «Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції» та Закону України «Про загальну безпечність нехарчової продукції» від 18.07.2025 року №0076 відповідачем винесено постанову про накладення штрафу від 01.08.2025 року №41, яким за порушення вимог п.2 ч.2 ст.44 Закону України «Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції» на ТОВ "Юконтрейд" накладено штраф у розмірі 34 000 грн. (2000 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян).
Листом від 25.09.2025 року №789 ТОВ "Юконтрейд" повідомило відповідача про сплату штрафу за постановою про накладення штрафу від 01.08.2025 року №41 та намір про її оскарження.
Також, листом від 29.08.2025 року позивач направив відповідачу повідомлення про виконання рішення про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів від 21.07.2025 року №175 та №176 шляхом забезпечення продукції енергетичною етикеткою, інформація на якій зазначена згідно з вимогами закону щодо порядку застосування мов.
03.09.2025 року відповідачем винесено рішення №104 про скасування рішень про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів у відношенні ТОВ "Юконтрейд" від 21.07.2025 року №175 та №176 у зв`язку із повним його виконанням.
Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд виходить з наступного.
Правові та організаційні засади здійснення державного ринкового нагляду і контролю нехарчової продукції встановлені Законом України "Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції" від 02.12.2010 р. № 2735-VI (далі - Закон № 2735-VI).
Положеннями статті 10 Закону № 2735-VI встановлено, що ринковий нагляд здійснюється органами ринкового нагляду в межах сфер їх відповідальності. Органи ринкового нагляду становлять єдину систему. Сфери відповідальності органів ринкового нагляду включають види продукції, що є об`єктами технічних регламентів, і можуть включати види продукції, що не є об`єктами технічних регламентів.
Відповідно до п.4 ч.1 ст.11 Закону № 2735-VI з метою здійснення ринкового нагляду органи ринкового нагляду в межах сфер їх відповідальності, зокрема, проводять перевірки характеристик продукції, в тому числі відбирають зразки продукції та забезпечують проведення їх експертизи (випробування).
Згідно із ст.22 Закону № 2735-VI заходами ринкового нагляду є: 1) перевірки характеристик продукції, у тому числі відбір зразків продукції та їх експертиза (випробування); 2) обмежувальні (корегувальні) заходи, що включають: а) обмеження надання продукції на ринку; б) заборону надання продукції на ринку; в) вилучення продукції з обігу; г) відкликання продукції; 3) контроль стану виконання рішень про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів; 4) попередження органами ринкового нагляду споживачів (користувачів) про виявлену цими органами небезпеку, що становить продукція.
У випадках, передбачених цим Законом та Закону України «Про загальну безпечність нехарчової продукції», заходи ринкового нагляду вживаються щодо продукції, яка, зокрема, надається на ринку, в тому числі щодо одиниць чи партій введеної в обіг продукції, що зберігаються на складах виробників (імпортерів).
Положеннями ст.23 Закону № 2735-VI передбачено порядок проведення перевірок характеристик продукції, зокрема визначено, що під час проведення перевірок характеристик продукції проводиться перевірка документів, у разі необхідності - обстеження зразків продукції, за результатами яких приймається рішення про відбір та експертизу (випробування) зразків продукції, про що зазначається в акті, підготовленому відповідно до вимог статті 23-1 цього Закону. При проведенні перевірок характеристик продукції органи ринкового нагляду враховують ступінь ризику, який може становити відповідна продукція, а також відомості, що містяться у зверненнях споживачів (користувачів) про захист їх права на безпечність продукції, та іншу інформацію щодо продукції. Органи ринкового нагляду проводять планові та позапланові перевірки характеристик продукції. Планові перевірки характеристик продукції проводяться у розповсюджувачів цієї продукції, а позапланові - у розповсюджувачів та виробників такої продукції. Предметом таких перевірок є характеристики продукції певного виду (типу), категорії та/або групи. Під час проведення перевірок продукції певного виду (типу), категорії та/або групи забороняється перевіряти продукцію іншого виду (типу), категорії та/або групи. У разі якщо за результатами перевірки характеристик продукції органом ринкового нагляду прийнято рішення про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів щодо продукції певного виду (типу), категорії та/або групи, що є предметом перевірки, такі заходи мають бути вжиті суб`єктами господарювання щодо всіх одиниць продукції певного виду (типу), категорії та/або групи, які надаються на ринку та є небезпечними, становлять ризик та/або не відповідають встановленим вимогам. Перевірки характеристик продукції проводяться на підставі наказів органів ринкового нагляду та направлень на проведення перевірки, що видаються та оформлюються відповідно до цього Закону. У разі одержання інформації про надання на ринку продукції, що становить серйозний ризик, відповідні накази та направлення видаються і оформлюються невідкладно.
Перевірки характеристик продукції проводяться: 1) у торговельних та складських приміщеннях суб`єктів господарювання; 2) у місцях введення продукції в експлуатацію (якщо відповідність продукції певним встановленим вимогам може бути визначена лише під час введення її в експлуатацію); 3) за місцем проведення ярмарку, виставки, показу або демонстрації продукції в інший спосіб; 4) у місцях зберігання під митним контролем продукції, митне оформлення якої призупинено за результатами контролю продукції; 5) за місцезнаходженням органу ринкового нагляду.
Під час перевірки характеристик продукції у випадках, передбачених цим Законом, перевірці підлягають такі документи (їх копії) та інформація: 1) декларація про відповідність; 2) супровідна документація, що додається до відповідної продукції (включаючи інструкцію щодо користування продукцією); 3) загальний опис продукції, а також повний склад технічної документації на відповідну продукцію, передбачений технічним регламентом; 4) документи щодо системи якості чи системи управління якістю; 5) висновки експертиз та протоколи випробувань зразків відповідної продукції, відібраних (узятих) у межах здійснення ринкового нагляду і контролю продукції; 6) документи, що дають змогу відстежити походження відповідної продукції та її подальший обіг (товарно-супровідна документація або договори).
Статтею 25 Закону № 2735-VI визначені особливості проведення перевірок характеристик продукції у її виробників.
Під час проведення перевірки характеристик продукції у її виробників:
1) на початковому етапі перевірки об`єктами перевірки є:
а) наявність знаку відповідності технічним регламентам, якщо його нанесення передбачено технічним регламентом на відповідний вид продукції, та додержання вимог щодо форми, опису, правил та умов нанесення знаку відповідності технічним регламентам, а також правил його застосування;
б) наявність супровідної документації, що має додаватися до відповідної продукції (зокрема інструкції щодо користування продукцією), етикетки, маркування, інших позначок, якщо це встановлено технічними регламентами, та їх відповідність встановленим вимогам;
в) наявність декларації про відповідність, якщо її складення передбачено технічним регламентом на відповідний вид продукції, а також відповідність такої декларації встановленим вимогам;
г) загальний опис продукції;
2) на наступних етапах перевірки можуть бути проведені:
а) обстеження зразків відповідної продукції;
б) у разі якщо є підстави вважати, що продукція є небезпечною, становить ризик та/або не відповідає встановленим вимогам:
- перевірка повного складу технічної документації на відповідну продукцію, передбаченого технічним регламентом;
- перевірка документів щодо системи якості чи системи управління якістю, якщо їх надання передбачено технічним регламентом на відповідний вид продукції.
Під час проведення перевірки характеристик продукції на підставах, визначених у пунктах 2 і 3 частини першої цієї статті, здійснюється відбір та експертиза (випробування) зразків продукції.
У разі якщо за результатами перевірок характеристик продукції у її виробників встановлено, що відповідна продукція є небезпечною, становить ризик та/або не відповідає встановленим вимогам, органи ринкового нагляду:
1) звертаються до призначених органів з оцінки відповідності стосовно розгляду ними питання про встановлення обмежень щодо виданих ними документів про відповідність такої продукції, їх призупинення чи скасування;
2) за наявності матеріалів та інформації, що свідчать про некомпетентність призначених органів з оцінки відповідності та/або акредитованих органів з оцінки відповідності, які видали документи про відповідність такої продукції, звертаються до органу, що призначає органи з оцінки відповідності, щодо проведення в межах моніторингу призначених органів з оцінки відповідності позапланової перевірки відповідного призначеного органу з оцінки відповідності або до національного органу України з акредитації щодо проведення в межах моніторингу акредитованих органів з оцінки відповідності позачергової оцінки відповідного акредитованого органу з оцінки відповідності.
У разі проведення перевірки за місцезнаходженням органу ринкового нагляду документи, зазначені у підпункті "г" пункту 1 та підпункті "б" пункту 2 частини другої цієї статті, надаються виробником протягом десяти робочих днів з дня отримання письмової вимоги органу ринкового нагляду, надісланої рекомендованим листом з повідомленням про вручення, крім випадків необхідності перекладу зазначених документів, які мають бути надані не пізніше тридцяти робочих днів.
Правові та організаційні засади розроблення, прийняття та застосування технічних регламентів і передбачених ними процедур оцінки відповідності, а також здійснення добровільної оцінки відповідності визначені Законом України «Про технічні регламенти та ознаку відповідності» від 15.01.2015 року № 124-VIII (далі - Закон № 124-VIII).
Частиною 1 статті 2 вказаного закону передбачено, що цей Закон регулює відносини, що виникають у зв`язку з розробленням та прийняттям технічних регламентів і передбачених ними процедур оцінки відповідності, їх застосуванням стосовно продукції, яка вводиться в обіг, надається на ринку або вводиться в експлуатацію, а у випадках, визначених частиною другою статті 11 цього Закону, - перебуває в експлуатації в Україні, а також здійсненням добровільної оцінки відповідності.
Згідно із ст.10 Закону № 124-VIII у разі якщо технічний регламент розробляється на основі акта законодавства Європейського Союзу, зміст, форма та структура такого технічного регламенту повинні максимально повно і точно відповідати змісту, формі та структурі відповідного акта законодавства Європейського Союзу з урахуванням можливості врегулювання конкретних суспільних відносин нормами актів законодавства України.
Кабінет Міністрів України визначає правила розроблення проектів технічних регламентів, що затверджуються Кабінетом Міністрів України, на основі актів законодавства Європейського Союзу.
Згідно із ч.1 ст.11 Закону № 124-VIII продукція, що вводиться в обіг, надається на ринку або вводиться в експлуатацію, а згідно з деякими технічними регламентами - також продукція, що виготовляється та/або вводиться в експлуатацію виробником для використання у власних цілях, повинна відповідати вимогам усіх чинних технічних регламентів, які застосовуються до такої продукції, крім випадків, визначених у статті 12 цього Закону та у відповідних технічних регламентах.
Відповідно до ст.29 Закону № 124-VIII у випадках, визначених у технічних регламентах, на продукцію та/або на інші об`єкти, що зазначені в таких технічних регламентах (табличку з технічними даними, пакування, супровідні документи тощо), повинен наноситися знак відповідності технічним регламентам. Нанесенням знаку відповідності технічним регламентам на продукцію вважається також нанесення цього знаку на будь-який інший, ніж сама продукція, об`єкт згідно з правилами та умовами нанесення зазначеного знаку.
Постановою КМУ від 24.05.2015 року №359 затверджено Технічний регламент енергетичного маркування телевізорів (далі - Технічний регламент). Технічний регламент розроблено на основі Делегованого регламенту Комісії (ЄС) №1062/2010 від 28.09.2010 р., що доповнює Директиву 2010/30/ЄС Європейського Парламенту та Ради стосовно енергетичного маркування телевізорів.
Суд зазначає, що Положення вищезазначеного Технічного регламенту втратили чинність 18 жовтня 2025 року на підставі постанови КМУ від 15.10.2024 року № 1181 «Про внесення змін та визнання такими, що втратили чинність, деяких постанов КМУ щодо екодизайну та енергетичного маркування».
Тобто, з урахуванням Регламенту Європейського союзу парламенту і ради (ЄС) №1062/2010 від 28.09.2010 р про встановлення рамок для енергетичного маркування та скасування Директиви №2010/30/ЄС та постанови КМУ від 15.10.2024 року № 1181 «Про внесення змін та визнання такими, що втратили чинність, деяких постанов КМУ щодо екодизайну та енергетичного маркування», Технічний регламент №359 був чинним станом на дату проведення позапланової перевірки позивача, станом на дату винесення оскаржуваної в цій справі постанови та був обов`язковим до виконання постачальниками / імпортерами, в тому числі й позивачем.
Як видно з матеріалів справи, відповідачем під час проведення позапланової перевірки встановлено порушення п.5 Технічного регламенту з енергетичного маркування телевізорів, затвердженого постановою КМУ від 24.05.2025 р. №359 (відсутня енергетична етикетка, яка повинна прикріплюватись на передній план телевізора, інформація на мікрофіші зазначена не відповідно до закону щодо порядку застосування мов).
Відповідно до п.3 Технічного регламенту постачальник забезпечує надання дилеру разом з телевізором вітчизняного та іноземного виробництва друкованої енергетичної етикетки та мікрофіші, інформація на яких зазначається відповідно до закону про порядок застосування мов. Вимоги до енергетичної етикетки визначені у додатку 1, а мікрофіші - додатку 2.
За змістом п.4 Технічного регламенту постачальник забезпечує розроблення технічної документації, яка необхідна для проведення оцінки достовірності інформації, зазначеної на енергетичній етикетці, вимогам цього Технічного регламенту, та надає її на запит органів державного ринкового нагляду та Секретаріату Енергетичного Співтовариства. Технічна документація повинна відповідати вимогам, визначеним у додатку 3.
Згідно із п.3 Технічного регламенту у пунктах продажу кожен телевізор повинен мати енергетичну етикетку, яка прикріплюється його розповсюджувачем на передній панелі телевізора. Ніщо не повинно закривати або зменшувати її видимість.
Пунктом 6 передбачено, що постачальник забезпечує надання дилеру для кожної моделі телевізора, що введена в обіг, електронної енергетичної етикетки, що відповідає вимогам, визначеним у додатку 1, та мікрофіші, що відповідає вимогам, визначеним у додатку 2. Електронна енергетична етикетка та мікрофіша також можуть бути надані дилеру для інших моделей телевізорів.
Відповідно до п.7 Технічного регламенту, якщо телевізор пропонується для продажу, у прокат або лізинг за поштовим замовленням, каталогом чи в інший спосіб, коли споживач не може побачити телевізор, його дилер гарантовано забезпечує кінцевого споживача інформацією відповідно до додатка 4 до того, як він придбає, візьме у прокат або лізинг телевізор. Якщо реалізація телевізора для продажу, у прокат або лізинг виконується дистанційним способом (через Інтернет), його дилер забезпечує кінцевого споживача інформацією відповідно до додатка 5.
Пунктами 8, 9 Технічного регламенту передбачено, що постачальники та дилери забезпечують рекламу конкретної моделі телевізора, на який поширюється дія цього Технічного регламенту, що включає інформацію про клас енергоефективності, у разі зазначення в такій рекламі інформації про споживання енергоресурсів або ціну.
Постачальники та дилери забезпечують зазначення у технічних рекламних матеріалах щодо телевізорів, які описують їх технічні параметри, інформацію про клас енергоефективності конкретної моделі телевізора.
Згідно із частини 1 та 2 статті 28 Закону України «Про забезпечення функціонування української мови як державної» від 25.04.2019 року № 2704-VIII (далі - Закон № 2704-VIII) інформація для загального ознайомлення (оголошення, зокрема ті, які містять публічну пропозицію укласти договір, покажчики, вказівники, вивіски, повідомлення, написи та інша публічно розміщена текстова, візуальна і звукова інформація, що використовується або може використовуватися для інформування необмеженого кола осіб про товари, роботи, послуги, певних суб`єктів господарювання, посадових, службових осіб підприємств або органів державної влади, органів місцевого самоврядування) подається державною мовою, якщо інше не встановлено цим Законом.
Інформація для загального ознайомлення може дублюватися іншими мовами відповідно до закону.
Частинами 1 - 3 статті 30 вищезазначеного Закону передбачено, що мовою обслуговування споживачів в Україні є державна мова.
Підприємства, установи та організації всіх форм власності, фізичні особи - підприємці, інші суб`єкти господарювання, що обслуговують споживачів (крім випадків, встановлених частиною третьою цієї статті), здійснюють обслуговування та надають інформацію про товари (послуги), у тому числі через інтернет-магазини та інтернет-каталоги, державною мовою. Інформація державною мовою може дублюватися іншими мовами.
На прохання клієнта його персональне обслуговування може здійснюватися також іншою мовою, прийнятною для сторін.
З вищевикладеного вбачається, що інформація про товар, який вводиться у вільний обіг на території України, має надаватися в першу чергу державною мовою.
З приводу доводів позивача щодо випущення товару у вільний обіг відповідно до ст.8 Закону України «Про енергетичну ефективність» від 21.10.2021 року № 1818-IX (далі - №1818-IX), суд зазначає наступне.
Правові, економічні та організаційні засади відносин, що виникають у сфері забезпечення енергетичної ефективності під час виробництва, транспортування, передачі, розподілу, постачання та споживання енергії визначено Законом № 1818-IX.
Частинами 1, 2 статті 8 Закону № 1818-IX передбачено, що для енергоспоживчої продукції (товарів) можуть встановлюватися вимоги до: екодизайну, яким така продукція повинна відповідати під час її введення в обіг та/або в експлуатацію на підставі технічних регламентів; енергетичного маркування.
Вимоги до екодизайну енергоспоживчої продукції та межі для визначення цих вимог установлюються технічними регламентами, що розробляються на основі відповідних актів законодавства Європейського Союзу.
Абзацами 1-6 частини 6 вказаної статті передбачено, що з метою забезпечення енергетичного маркування енергоспоживчої продукції застосовуються енергетичні етикетки. Форма енергетичної етикетки, зокрема електронної енергетичної етикетки, вимоги до інформації, яку вони містять, визначаються технічними регламентами до відповідних типів енергоспоживчої продукції. Енергетична етикетка, зокрема електронна енергетична етикетка, повинна бути доступною для розповсюджувачів щодо кожної моделі енергоспоживчої продукції.
Для енергетичного маркування енергоспоживчої продукції, що вводиться в обіг або в експлуатацію на ринку України та яка використовується на ринку Європейського Союзу, застосовується інформація з бази даних енергоспоживчої продукції Європейського Союзу. Для такої продукції енергетична етикетка може бути європейського зразка (з розміщенням логотипа Європейського Союзу) або українського зразка (з розміщенням Державного прапора України).
Для енергоспоживчої продукції, що вводиться в обіг або в експлуатацію лише на ринку України та яка не зареєстрована в базі даних енергоспоживчої продукції Європейського Союзу, на веб-сайті виробника повинна надаватися електронна енергетична етикетка без логотипа Європейського Союзу, а QR-код має бути пов`язаний з веб-сайтом виробника, на якому розміщується інформація про продукцію.
Пунктом 1 та пунктом 7 частини 1 статті 1 Закону № 1818-IX визначено, що вимога до екодизайну - будь-яка вимога щодо продукції, що споживає енергію, до проектування такої продукції, спрямована на поліпшення її екологічних характеристик, а також вимога щодо надання інформації про елемент або функцію енергоспоживчої продукції, що протягом всього життєвого циклу продукції може впливати на навколишнє природне середовище.
Енергетичне маркування - подання споживачам інформації про рівень ефективності споживання енергоспоживчою продукцією енергії та інших ресурсів, а також додаткової інформації шляхом прикріплення (нанесення) енергетичної етикетки.
Тобто, з урахуванням положень Закону № 1818-IX вимоги до екодизайну, яким така продукція повинна відповідати під час її введення в обіг та/або в експлуатацію на підставі технічних регламентів до 18 жовтня 2025 року мала відповідати вимогам Технічного регламенту № 359 (дати втрати чинності Технічного регламенту № 359).
Також, суд зазначає, що зі змісту частини 6 статті 8 Закону № 1818-IX під енергетичною етикеткою європейського зразка розуміється розміщення на ній логотипа Європейського Союзу, а не Державного прапора України.
При цьому, розміщення на енергетичній етикетці логотипа Європейського Союзу жодним чином не спростовує обов`язковості зазначення імпортером/постачальником інформації про товар державною мовою.
Відтак, доводи позивача стосовно випущення продукції у вільний обіг на території України з дотриманням вимог Закону № 1818-IX не відповідає дійсним обставинам справи.
Також, суд враховує, що з урахуванням повідомлення позивача від 29.08.2025 року забезпечення продукції енергетичною етикеткою, інформація на якій зазначена згідно із вимогами закону щодо порядку застосування мов, здійснено ТОВ «Юконтрейд» після прийняття оскаржуваної постанови.
Відповідно до п.2 ч.2 ст.44 Закону № 2735-VI, до особи, яка ввела продукцію в обіг або відповідно до цього Закону вважається такою, що ввела продукцію в обіг, застосовуються адміністративно-господарські санкції у вигляді штрафу в разі введення в обіг продукції, що не відповідає встановленим вимогам (крім випадків, передбачених статтею 28 та частиною третьою статті 29 цього Закону), - у розмірі від двох до трьох тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, а за повторне протягом трьох років вчинення такого самого порушення, за яке на суб`єкта господарювання вже накладено штраф, - у розмірі чотирьох тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.
Згідно із ст.45 Закону № 2735-VI, виробник, уповноважений представник, імпортер або інша особа, яка відповідно до цього Закону вважається такою, що ввела продукцію в обіг, не несе відповідальності, встановленої статтею 44 цього Закону, якщо доведе, що: 1) вона не вводила відповідну продукцію в обіг; 2) з урахуванням усіх обставин відповідна продукція після введення її в обіг стала такою, що становить ризик та/або не відповідає встановленим вимогам, внаслідок дій або бездіяльності інших осіб чи непереборної сили; 3) відповідна продукція становить ризик внаслідок додержання виробником вимог законодавства чи виконання обов`язкових для нього приписів державних органів; 4) у випадку виробника комплектуючого виробу чи складової частини продукції ризик (невідповідність) продукції встановленим вимогам виник (виникла) внаслідок конструкції готової продукції, до якої входить цей виріб чи складова частина, або інструкцій, даних такому виробнику виробником готової продукції. Розповсюджувач продукції не несе відповідальності, встановленої статтею 44 цього Закону, якщо доведе, що: 1) продукція стала такою, що становить ризик та/або не відповідає встановленим вимогам, внаслідок недодержання іншим розповсюджувачем умов її зберігання, за умови, що інший розповсюджувач такої продукції може бути встановлений; 2) продукція, що поставлена ним, відповідає встановленим вимогам, але незважаючи на це становить ризик.
В силу ч.12 ст.23 Закону № 2735-VI, у разі якщо за результатами перевірки характеристик продукції встановлено, що продукція є небезпечною, становить ризик та / або не відповідає встановленим вимогам, орган ринкового нагляду на підставі наданих суб`єктом господарювання документів, передбачених пунктами 1 і 6 частини сьомої цієї статті, вживає заходів щодо визначення виробника такої продукції або особи, яка вважається такою, що ввела продукцію в обіг, особи, яка поставила відповідному суб`єкту господарювання цю продукцію, а також всіх осіб, яким відповідний суб`єкт господарювання поставив таку продукцію.
Отже, позивач, як постачальник / імпортер, про що він не заперечує, несе встановлену Законом відповідальність, за введення в обіг продукції, що не відповідає встановленим вимогам, яку передбачено п.2 ч.2 ст.44 Закону №2735-VI.
Враховуючи наведене вище, відповідачем було застосовано штраф у розмірі, якій передбачено (у розмірі від двох до трьох тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян) санкцією пункту 2 частини 2 статті 44 Закону №2735-VI.
Таким чином, позивачем не спростовано дотримання наведених вище положень Технічного регламенту № 359. Відтак, прийнята постанова про накладення штрафу Головним управлінням Держпродспоживслужби в Дніпропетровській області від 01.08.2025 р. №41 є обґрунтованою та такою, що не підлягає скасуванню.
Суд також застосовує позицію ЄСПЛ, сформовану в пункті 58 рішення у справі «Серявін та інші проти України» (№ 4909/04): згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» (Ruiz Torija v. Spain) № 303-A, пункт 29).
Відповідно до ч.2 ст.2 КАС України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.
Частиною 1 статті 9 КАС України визначено, що розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
Згідно з частинами 1, 2 статті 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
В силу ч.3 ст.90 КАС України, суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.
За таких обставин, у задоволенні даної позовної заяви про визнання протиправною та скасування постанови слід відмовити повністю з підстав викладених вище.
Відповідно до ст.139 КАС України судові витрати між сторонами не розподіляються.
На підставі викладеного, та керуючись ст.ст.8, 9, 72, 77, 132, 139, 241-246, 250, 262 КАС України, суд, -
Рішення суду набирає законної сили відповідно до ст.255 КАС України та може бути оскаржене в порядку та у строки, встановлені ст.ст.295, 297 КАС України.

Суддя К.С. Кучма