Справа № 260/5885/24
Суддя: Шарапа В.М.
Дата ухвалення: 2026-01-26 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

про повернення касаційної скарги

26 січня 2026 року

м. Київ

справа № 260/5885/24

адміністративне провадження № К/990/323/26

Верховний Суд у складі судді-доповідача Касаційного адміністративного суду Шарапи В.М., перевіривши касаційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Закарпатського окружного адміністративного суду від 21.08.2025 та постанову Восьмого апеляційного адміністративного суду від 27.11.2025 у справі №260/5885/24 за позовом Міжнародної благодійної організації "Екологія - Право - Людина" до Тур`я-Реметівської сільської ради Ужгородського району Закарпатської області, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: на стороні відповідача - Товариство з обмеженою відповідальністю "Вітряний Парк Турянський", на стороні позивача - ОСОБА_1 , третя особа без самостійних вимог на предмет спору - Державне спеціалізоване господарське підприємство "Ліси України", про визнання протиправним та скасування рішення,

В С Т А Н О В И В:

Міжнародна благодійна організація "Екологія-Право-Людина" (далі - МБО "Екологія-Право-Людина", позивач) звернулася до Закарпатського окружного адміністративного суду із позовом до Тур`я-Реметівської сільської ради Ужгородського району Закарпатської області, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: на стороні відповідача - Товариство з обмеженою відповідальністю "Вітряний Парк Турянський", на стороні позивача - ОСОБА_1 , третя особа без самостійних вимог на предмет спору - Державне спеціалізоване господарське підприємство "Ліси України", в якому просила визнати протиправним та скасувати рішення Тур`є-Реметівської сільської ради 23.05.2024 №1242 "Про затвердження детального плану території ур. "Полонина Руна".

Розгляд справи здійснювався за правилами загального позовного провадження.

Рішенням Закарпатського окружного адміністративного суду від 21.08.2025, залишеним без змін постановою Восьмого апеляційного адміністративного суду від 27.11.2025, у задоволенні позову відмовлено.

На адресу Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду через підсистему Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи "Електронний Суд" 05.01.2026 надійшла касаційна скарга ОСОБА_1 , в якій скаржник просить скасувати рішення Закарпатського окружного адміністративного суду від 21.08.2025, постанову Восьмого апеляційного адміністративного суду від 27.11.2025 та ухвалити нове рішення, яким задовольнити позовні вимоги.

За наслідками перевірки касаційної скарги на предмет відповідності вимогам, передбаченим статтями 328-330 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), встановлено, що у касаційній скарзі ОСОБА_1 не викладені передбачені КАС України підстави для оскарження судових рішень в касаційному порядку з огляду на наступне.

1) Щодо застосування в оскаржуваному судовому рішенні норм права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду (пункт 1 частини 4 статті 328 КАС України).

Неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права у випадку, якщо суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку (пункт 1 частини 4 статті 328 КАС України).

Оскаржуючи рішення судів попередніх інстанцій, ОСОБА_1 , не посилаючись на відповідний пункт частини четвертої статті 328 КАС України, зазначає, що суди застосували норми пункту 3 частини третьої статті 21 Закону України від 17.02.2011 №3038-VI «Про регулювання містобудівної діяльності» (далі - Закон №3038-VI) без врахування висновків Верховного Суду у подібних правовідносинах, викладених у постановах від 21.09.2021 у справі №344/1479/19 (пункти 23-27), від 22.01.2020 у справі №369/8195/17 (пункти 23-35) в частині процедури проведення громадських слухань щодо врахування громадських інтересів під час розроблення проектів містобудівної документації.

Скаржник звертає увагу на те, що відповідно до висновків суду касаційної інстанції у наведених ним справах за відсутності факту реалізації громадськістю свого права на подання пропозицій до містобудівної документації у передбаченому законом порядку, у органу місцевого самоврядування, замовника та розробника містобудівної документації відсутній обов`язок з їх розгляду та, відповідно, і їх врахування (висновок у справі №344/1479/19).

Також ОСОБА_1 наголошує, що згідно із висновком Верховного Суду у справі №369/8195/17 при реалізації повноважень в частині затвердження містобудівної документації, зокрема, детальних планів певної території на відповідні сільські, селищні, міські ради покладається обов`язок щодо забезпечення проведення громадських слухань проектів такої містобудівної документації, які відбуваються на етапі її розроблення і без проведення яких її затвердження забороняється.

Разом з цим, на переконання ОСОБА_1 , суди проігнорували обставину, що подані під час громадських слухань пропозиції і зауваження громадськості (зазначені нею в таблиці хронології громадських слухань від 06.02.2024), зокрема щодо територіальних альтернатив будівництва ВЕС, відповідачем не були зареєстровані, не розглянуті та не враховані чи відхилені, тобто не були розглянуті ні розробником, ні погоджувальною комісією.

Верховний Суд зазначає, що відкриття касаційного провадження на підставі пункту 1 частини четвертої статті 328 КАС України можливе за умови зазначення у касаційній скарзі норми права, щодо якої Верховним Судом висловлена правова позиція, подібність правовідносин та обґрунтування, у чому саме полягає неправильне застосування судами цієї норми, з урахуванням обставин, установлених судами у цій справі.

Визначаючи зміст поняття «подібність правовідносин», Велика Палата Верховного Суду у пункті 32 постанови від 27.03.2018 у справі №910/17999/16, пункті 38 постанови від 25.04.2018 у справі №925/3/7 та пункті 40 постанови від 25.04.2018 у справі №910/24257/16, виходила з того, що подібність правовідносин означає тотожність суб`єктного складу учасників відносин, об`єкта та предмета правового регулювання, а також умов застосування правових норм (зокрема, часу, місця, підстав виникнення, припинення та зміни відповідних правовідносин).

При цьому, зміст правовідносин з під судовими рішеннями в подібних правовідносинах необхідно розуміти такі рішення, де подібними (тотожними, аналогічними) є предмети спору, підстави позову, зміст позовних вимог і встановлені судом фактичні обставини, а також наявне однакове матеріально-правове регулювання спірних правовідносин (пункт 6.30 постанови Великої Палати Верховного Суду від 19.05.2020 у справі №910/719/19, пункт 5.5 постанови Великої Палати Верховного Суду від 19.06.2018 у справі №922/2383/16; пункт 8.2 постанови Великої Палати Верховного Суду від 16.05.2018 у справі №910/5394/15-г; постанова Великої Палати Верховного Суду від 12.12.2018 у справі №2-3007/11; постанова Великої Палати Верховного Суду від 16.01.2019 у справі №757/31606/15-ц).

Встановлюючи при виборі і застосуванні норм права необхідність врахування висновків щодо їх застосування, викладених у постановах Верховного Суду, частина п`ята статті 242 КАС України презюмує застосування таких норм права саме у подібних правовідносинах.

Разом з цим, надаючи оцінку доводам касаційної скарги про застосування норм статей 19, 21 Закону №3038- VI без врахування висновків Верховного Суду у подібних правовідносинах, викладених у постановах від 21.09.2021 у справі №344/1479/19 та від 22.01.2020 у справі №369/8195/17 в частині процедури проведення громадських слухань щодо врахування громадських інтересів під час розроблення проектів містобудівної документації, Верховний Суд зазначає про те, що за змістом вказаних норм права замовники містобудівної документації зобов`язані забезпечити: оприлюднення прийнятих рішень щодо розроблення містобудівної документації на місцевому рівні з прогнозованими правовими, економічними наслідками та наслідками для довкілля, у тому числі для здоров`я населення; оприлюднення проектів містобудівної документації на місцевому рівні, пояснювальної записки, розділу "Охорона навколишнього природного середовища" або звіту про стратегічну екологічну оцінку на своїх офіційних веб-сайтах, а також вільний доступ до такої інформації громадськості; реєстрацію, розгляд та врахування пропозицій громадськості до проектів містобудівної документації на місцевому рівні; проведення громадських слухань щодо проектів містобудівної документації на місцевому рівні; узгодження спірних питань між громадськістю і замовниками містобудівної документації на місцевому рівні через погоджувальну комісію; оприлюднення результатів розгляду пропозицій громадськості до проектів містобудівної документації на місцевому рівні. Порушення вказаного порядку, за наведеними вище висновками Верховного Суду є підставою для скасування актів про затвердження відповідної містобудівної документації.

Верховний Суд при оцінці доводів ОСОБА_1 насамперед зазначає про те, що висновки у зазначених вище справах Верховним Судом були зроблені щодо правовідносин, які виникли до запровадженого Указом Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженого Законом України від 24.02.2022 № 2102-IX, в Україні з 24.02.2022 воєнного стану.

Між тим правовідносини, спір щодо яких виник у справі, яка переглядається, виникли під час дії воєнного стану.

При цьому суд апеляційної інстанції у цій справі встановив, що 27.11.2023 на офіційному сайті відповідача опубліковано оголошення «Про початок підготовчого етапу до розробки проекту державного планування місцевого рівня «Детальний план території ур.«Полонина Руна». Відповідачем встановлено термін подачі зауважень щодо врахування інтересів громадськості при розробці детального плану території в його завдання на проектування та термін подачі зауважень щодо врахування інтересів громадськості до заяви про визначення обсягу стратегічної екологічної оцінки - 10 днів, з 27.11.2023 до 07.12.2023. Громадськості запропоновано звертатися з пропозиціями і зауваженнями до завдання на проектування до відділу містобудування та архітектури Тур`є-Реметівської сільської ради: с. Тур`ї Ремети, вул. Народна, 1, тел.: +38 (03145) 5-12-60, e-mail: .

29.12.2023 Тур`є-Реметівською сільською радою Ужгородського району опубліковано оголошення про початок процедури розгляду та врахування пропозицій громадськості у розгляді проекту містобудівної документації. В оголошенні вказано, що з пропозиціями та зауваженнями, а також для ознайомлення з матеріалами проекту громадськості запропоновано звертатись у відділ містобудування, архітектури, військового обліку та цивільного захисту Тур`є-Реметівської сільської ради: 89221, Закарпатська область, Ужгородський район, с. Тур`ї Ремети, вул. Народна, 1, тел.:+60, e-mail: . Замовником було встановлено термін подачі зауважень щодо врахування інтересів громадськості при розробці детального плану території та звіту про стратегічну екологічну оцінку 30 днів з 29.12.2023 до 29.01.2024.

Громадські слухання та обговорення було призначено на 30.01.2024 о 14:00 годині к.ч. у приміщенні Тур`є-Реметівської сільської ради за адресою: с. Тур`ї Ремети, вул. Народна.

В той же час, 05.01.2024 опубліковано повідомлення про внесення змін до початку розгляду проекту державного планування «Детальний план території ур. «Полонина Руна».

Також 05.01.2024 відповідачем було повторно опубліковано повідомлення про початок розгляду проекту державного планування «Детальний план території ур. «Полонина Руна», а також опубліковано в Єдиному реєстрі стратегічної екологічної оцінки.

Разом із вказаним повідомленням опубліковано проект «Детальний план території ур. «Полонина Руна» Тур`є-Реметівської сільської ради Ужгородського району Закарпатської області».

У вказаному повідомленні замовником було встановлено нові терміни подачі зауважень щодо врахування інтересів громадськості при розробці детального плану території та звіту про стратегічну екологічну оцінку, а саме з 05.01.2024 до 05.02.2024. Відповідно, громадські слухання та обговорення було перенесено на 06.02.2025 о 14:00 годині у приміщенні Тур`є-Реметівської сільської ради за адресою: с. Тур`ї Ремети, вул. Народна, 1. Разом із вказаним повідомленням відповідачем опубліковано на веб-сайті картографічні матеріали - схему планування території.

31.01.2024 опубліковано повідомлення про громадські слухання містобудівної документації детального плану території ур. «Полонина Руна», проведення яких заплановано 06.02.2024. У цьому повідомленні громадськості запропоновано ознайомитися з проєктом детального плану території, ур. «Полонина Руна» звітом про стратегічну екологічну на сайті Тур`є-Реметівської територіальної громади за адресою https://t-remeta.gov.ua, а також в приймальні Тур`є-Реметівської сільської ради за адресою: Україна, Закарпатська обл., Ужгородський район, с. Тур`ї Ремети, вул. Народна, 1, а також на сайті Тур`є-Реметівської сільської ради у пункті «Оголошення».

Повідомлено про забезпечення онлайн трансляції заходу на офіційній сторінці Тур`є-Реметівської сільської ради у мережі Фейсбук за посиланням: https://www.facebook.com/HROMADA.TuryaRemeta.

06.02.2024 відповідачем проведено громадські слухання детального плану території ур. «Полонина Руна», про що складено протокол № 1, який опубліковано на сайті сільської ради. Відповідно до вищевказаного Протоколу 1 на громадських слуханнях було зареєстровано 160 учасників та затверджено наступний порядок денний: 1) розгляд проекту «Детальний план ур. «Полонина Руна» Тур`є-Реметівської сільської ради Ужгородського району Закарпатської області» (доповідь представника розробника) та екологічних і гідрологічних аспектів у процесі проектування; 2) розгляд зауважень та пропозицій від громадськості; 3) виступ учасників громадських слухань. Громадські слухання відбувалися у відкритому режимі, проводилася їх веб-трансляція. Сканована копія протоколу та відеозапис громадських слухань були розміщені на офіційному веб-сайті замовника розроблення містобудівної документації.

Окрім цього, судом встановлено що 08.03.2024 на веб-сайті відповідача в розділі «Новини та події» опубліковане «Повідомлення про оприлюднення оновлених матеріалів документу державного планування «Детального плану території ур. «Полонина Руна», із змісту якого вбачається, що відповідне громадське обговорення завершено 7 березня 2024 року. Додатками до такого повідомлення прикріплені основні розділи та оновлена графічна частина документу державного планування, в режимі доступності до скачування, в тому числі, «КНИГА 1 ПОЯСНЮВАЛЬНА ЗАПИСКА», «Графічна частина містобудівної документації», «КНИГА 2 ЗВІТ ПРО СТРАТЕГІЧНУ ЕКОЛОГІЧНУ ОЦІНКУ», «Лист від 002/24 від 05.03.2024 «Про погодження розділу інженерно-технічних заходів цивільного захисту у містобудівній документації», «Довідка про консультації з органами виконавчої влади», «Довідка про громадське обговорення у процесі стратегічної екологічної оцінки», «Пропозиції (зауваження), у врахуванні яких відмовлено» та «Протокол громадських слухань».

Судом також встановлено, що 27.02.2024 на офіційному сайті відповідача опубліковано оголошення «Про продовження строку громадського обговорення проекту державного планування «Детальний план території ур.«Полонина Руна», відповідно до якого у зв`язку з чисельними письмовими зверненнями громадськості, що надійшли після 06.02.2024, громадські обговорення проекту державного планування «Детальний план території ур.«Полонина Руна»» продовжено до 07.03.2024 року, відповідно до частини 5 статті 21 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», частини 6 статті 12 Закону України «Про стратегічну екологічну оцінку».

З метою забезпечення додаткової можливості реалізації права громадськості на подання зауважень і пропозицій до проекту державного планування «Детального плану території ур.«Полонина Руна»», а також необхідністю встановлення додаткового строку для їх розгляду та врахування, Тур`є-Реметівська сільська рада Ужгородського району продовжила строк громадського обговорення до 07.03.2024 (включно).

14.03.2024 опубліковано оголошення про утворення погоджувальної комісії щодо вирішення спірних питань, які виникли під час громадського обговорення проєктів містобудівної документації на місцевому рівні - сторінка 6 публікація 7 від 14.03.2024 https://t-remeta.gov.ua/ogoloshennia/ogoloshennia-pro-utvorennia-pogodzhuvalnoyikomisiyi-iz-virishennia-spirnih-pitan-iaki-vinikli-pid-chas-gromadskogo obgovorenniaproektiv-mistobudivnoyi-dokumentatsiyi-na-mistsevomu-rivni.

За змістом вказаного оголошення, з метою врахування пропозицій громадськості та спірних питань, що надійшли у процесі проведення громадських обговорень проекту містобудівної документації «Детальний план території ур.«Полонина Руна» Тур`є-Реметівської сільської ради Ужгородського району Закарпатської області», виконавчим комітетом сільської ради було затверджено склад погоджувальної комісії з розгляду спірних питань, що виникли у процесі громадського обговорення.

Засідання погоджувальної комісії відбудеться на 19.03.2024 о 15:00 год. в приміщенні ЦНАПу за адресою: с. Тур`ї Ремети, вул. Народна, 1 А, Ужгородського району, Закарпатської області.

Разом з вказаним оголошенням опубліковано рішення виконавчого комітету «Про утворення та затвердження складу погоджувальної комісії з розгляду проекту містобудівної документації» №50 від 12.03.2024.

Окрім вказаного судом досліджено також публікації на офіційному веб-сайті Тур`є-Реметівської сільської ради Ужгородського району щодо громадського обговорення проекту Детального плану території урочище «Полонина Руна» для будівництва вітрової електростанції розділ Громадські обговорення https://t-remeta.gov.ua/gromadski-obgovorennia, громадські слухання https://t-remeta.gov.ua/gromadski-obgovorennia/gromadski-sluhannia, а зокрема:

1. Протокол №1 громадських слухань щодо врахування громадських інтересів при обговоренні містобудівної документації "Детальний план території ур. «Полонина Руна» Тур`є-Реметівської сільської ради Ужгородського району Закарпатської області та відеозапис громадських слухань від 06.02.2024 доступний для перегляду на Офіційній сторінці Тур`є-Реметівської сільської ради у мережі Фейсбук: https://www.facebook.com/HROMADA.TuryaRemeta Ютуб: www.youtube.com/@T-Remety Додаток 1. Дата публікації 12.02.2024.

2. 08.03.2024 на веб-сайті відповідача в розділі «Новини та події» опубліковане «Повідомлення про оприлюднення оновлених матеріалів документу державного планування «Детального плану території ур.«Полонина Руна», із змісту якого вбачається, що відповідне громадське обговорення завершено 07.03.2024.

Додатками до такого повідомлення прикріплені основні розділи та оновлена графічна частина документу державного планування, в режимі доступності до скачування, в тому числі, «КНИГА 1 ПОЯСНЮВАЛЬНА ЗАПИСКА», «Графічна частина містобудівної документації», «КНИГА 2 ЗВІТ ПРО СТРАТЕГІЧНУ ЕКОЛОГІЧНУ ОЦІНКУ», «Лист від 002/24 від 05.03.2024 «Про погодження розділу інженерно-технічних заходів цивільного захисту у містобудівній документації», «Довідка про консультації з органами виконавчої влади», «Довідка про громадське обговорення у процесі стратегічної екологічної оцінки», «Пропозиції (зауваження), у врахуванні яких відмовлено» та «Протокол громадських слухань».

3. Протокол засідання погоджувальної комісії щодо розгляду спірних питань, що виникли у процесі проведення громадських обговорень проєкту містобудівної документації «Детальний план території ур. «Полонина Руна» Тур`є-Реметівської сільської ради Ужгородського району Закарпатської області» з додатками, відеозапис погоджувальної комісії, дата публікації 21.03.2024.

З огляду на вищенаведене, суд апеляційної інстанції встановив, що відповідно до пункту 7 статті 19 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» доступ до матеріалів детального плану території був забезпечений шляхом надання їх за запитом на інформацію, оприлюднення у формі відкритих даних на Єдиному державному веб-порталі даних - Єдиний реєстр стратегічної екологічної оцінки та оприлюднення на офіційному веб-сайті Тур`є-Реметівської сільської ради у встановленому порядку.

Крім того, судом апеляційної інстанції враховане і актуальне станом на час спірних правовідносин правове регулювання.

Зокрема, пунктом 3 Указу Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 встановлено, що у зв`язку із введенням в Україні воєнного стану тимчасово, на період дії правового режиму воєнного стану, можуть обмежуватися конституційні права і свободи людини і громадянина, передбачені статтями 30 - 34, 38, 39, 41 - 44, 53 Конституції України, а також вводитися тимчасові обмеження прав і законних інтересів юридичних осіб в межах та обсязі, що необхідні для забезпечення можливості запровадження та здійснення заходів правового режиму воєнного стану, які передбачені частиною першою статті 8 Закону України «Про правовий режим воєнного стану».

Зміст правового режиму воєнного стану, порядок його введення та скасування, правові засади діяльності органів державної влади, військового командування, військових адміністрацій, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій в умовах воєнного стану, гарантії прав і свобод людини і громадянина та прав і законних інтересів юридичних осіб визначає Закон України від 12.05.2015 № 389-VIII «Про правовий режим воєнного стану».

Згідно частини 10 статті 9 цього Закону у період дії воєнного стану на акти органів місцевого самоврядування, військово-цивільних адміністрацій та військових адміністрацій, а також їх посадових осіб не поширюються вимоги пункту 3 частини першої (у частині оприлюднення проектів актів), частини четвертої статті 15 Закону України «Про доступ до публічної інформації», Закону України «Про засади державної регуляторної політики у сфері господарської діяльності» та Закону України «Про державну допомогу суб`єктам господарювання».

З огляду на вказану норму права, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що у період дії воєнного стану вимоги Закону України «Про засади державної регуляторної політики у сфері господарської діяльності» не поширюються у повному обсязі на усі без винятку акти органів місцевого самоврядування та їх посадових осіб, у тому числі щодо розроблення, розгляду, прийняття та оприлюднення проєктів таких актів у порядку, встановленому вищезгаданим Законом. Відтак цей суд виснував, що відповідачем було дотримано процедуру оприлюднення і обговорення оскарженого нормативно-правового акту органу місцевого самоврядування з урахуванням особливостей, визначених законодавством, що регулює правовий режим воєнного стану.

За таких обставин справи та їх правового регулювання правовідносини, за якими зроблені висновки Верховного Суду про застосування норм статей 19, 21 Закону №3038-VI у постановах від 21.09.2021 у справі №344/1479/19 та від 22.01.2020 у справі №369/8195/17, є відмінними від тих, які є у справі, яка переглядається.

Зокрема за обставинами справи, що переглядається, суд апеляційної інстанції встановив дотримання відповідачем процедури оприлюднення та обговорення проекту нормативно-правового акту органу місцевого самоврядування.

Також суд апеляційної інстанції застосував інше ніж у вказаних скаржником справах нормативно-правове регулювання спірних правовідносин, а саме застосування норм Указу Президента України від 24.02.2022 № 64/2022, Закону України від 12.05.2015 року №389-VIII «Про правовий режим воєнного стану».

Крім цього, Верховний Суд наголошує, що у постановах від 21.09.2021 у справі №344/1479/19 (пункти 23-25) та від 22.01.2020 у справі №369/8195/17 (пункти 23-35), висновки яких не враховано, на думку скаржника, при ухвалені оскаржуваних судових рішень, застосовано пункт 11 Порядку проведення громадських слухань щодо врахування громадських інтересів під час розроблення проектів містобудівної документації на місцевому рівні, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України 25.05.2011 № 555 (далі - Порядок № 555) у редакції, чинній на 01.02.2019 та стосовно змісту яких наполягає ОСОБА_1 у касаційній скарзі.

Водночас судом апеляційної інстанції у справі, що переглядається, вказана правова норма (пункт 11 Порядку №555) заснована у редакції станом на час виникнення спірних правовідносин (змістовно обидві редакції суттєво різняться одна від іншої), проте ОСОБА_1 в касаційній скарзі викладає зміст пункт 11 Порядку №555 саме в редакції від 01.02.2019.

До того ж висновки Верховного Суду щодо застосування норм статей 19, 21 Закону №3038-VI у їх взаємозв`язку з приписами Указу Президента України від 24.02.2022 №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженого Законом України від 24.02.2022 №2102-ІХ "Про затвердження Указу Президента України "Про введення воєнного стану в Україні", Закону України від 12.05.2015 №389-VIII «Про правовий режим воєнного стану» в частині визначення процедури оприлюднення проекту нормативно-правового акту і його обговорення відсутні.

Відтак, Верховний Суд відхиляє посилання скаржника на пункт 1 частини четвертої статті 328 КАС України.

2) В частині відсутності висновку Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах (пункт 3 частини 4 статті 328 КАС України).

Пунктом 3 частини 4 статті 328 КАС України встановлено, що підставою для відкриття касаційного провадження у справі є неправильне застосування судом норм матеріального права, порушення норм процесуального права у випадку, якщо відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах.

В касаційній скарзі ОСОБА_1 зазначає, що:

а) судами до спірних правовідносин застосовано норму пункту 6-3 розділу V «Прикінцеві положення» Закону №3038-VI, висновки Верховного Суду із застосування якої відсутні щодо зміни детальним планом функціонального призначення території, яке визначено регіональною схемою планування території, всупереч її положенням та проєктом районного планування;

б) суди не застосували до спірних правовідносин норми підпункту 5 пункту 43 в поєднанні з підпунктом 16 пункту 42 Порядку розроблення, оновлення, внесення змін та затвердження містобудівної документації, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 01.09.2021 №926 (далі - Порядок №926), висновки Верховного Суду щодо застосування яких відсутні в частині вимог до завдання на розроблення містобудівної документації, зокрема щодо площі території проєктування та дотримання розробником затвердженого замовником завдання.

в) судами застосовано до спірних правовідносин норму пункту 8 частини другої статті 11 та не застосовано норми частин 1, 9 статті 12 Закону України від 20.03.2018 № 2354-VIII «Про стратегічну екологічну оцінку», правові висновки суду касаційної інстанції із застосування яких відсутні, в частині обов`язку розробника обґрунтувати виправдану альтернативу серед запропонованих варіантів.

Так, за приписами частини четвертої статті 328 КАС України оскарження судових рішень з підстав, передбачених пунктом 3 цієї норми КАС України, вимагає не лише констатації факту відсутності висновку Верховного Суду щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, а й підстав необхідності такого висновку у подібних правовідносинах (усунення колізій норм права, визначення пріоритету однієї норми над іншою, тлумачення норми, т.і.), а також зазначення, у чому, на думку заявника, полягає неправильне застосування норми права, щодо якої необхідний висновок Верховного Суду та який вплив такий висновок буде мати для вирішення спору по суті.

Водночас, не зазначаючи конкретну підставу касаційного оскарження та чітко не вказуючи відповідний пункт частини 4 статті 328 України, ОСОБА_1 наводить перелік певних правових норм та стверджує про відсутність правового висновку Верховного Суду. Однак, подальше обґрунтування касаційної скарги не дає можливості встановити взаємозв`язок наведених доводів скаржника до зазначеної підстави. При цьому варто зазначити, що Верховний Суд вже викладав висновок у подібних правовідносинах.

Зокрема, Верховний Суд зауважує, що при поданні касаційної скарги на підставі пункту 3 частини четвертої статті 328 КАС України зазначена скаржником норма права, щодо правильного застосування якої відсутній висновок Верховного Суду, повинна врегульовувати спірні правовідносини, а питання щодо її застосування ставилося перед судами попередніх інстанції в межах підстав позову (наприклад, з точки зору порушення її відповідачем), але суди таким підставам позову не надали оцінки у судових рішеннях, що може бути визнано як допущення судами попередніх інстанцій порушення норм процесуального права, або надали, як на думку скаржника, неправильно.

Водночас, твердження касаційної скарги в цій частині зводяться до того, що перед судом апеляційної інстанції питання застосування відповідних правових норм (а саме, підпункту 5 пункту 43 в поєднанні з підпунктом 16 пункту 42 Порядку №926 та частин 1, 9 статті 12 Закону України «Про стратегічну екологічну оцінку») в межах цього позову не порушувалося, а відповідно, суд апеляційної інстанції не надавав належну правову оцінку таким підставам.

Щодо застосування пункту 6-3 розділу V «Прикінцеві положення» Закону №3038-VI, висновок Верховного Суду якого відсутній, то саме лише посилання на відсутність висновку Верховного Суду щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, за відсутності мотивованих аргументів неправильного застосування певної норми права, не є підставою для відкриття касаційного провадження.

Верховний Суд також наголошує, що згідно з вимогами КАС України обов`язковими умовами при оскарженні судових рішень відповідно до пункту 3 частини четвертої статті 328 КАС України є зазначення у касаційній скарзі: 1) норми матеріального права, яку неправильно застосовано судом апеляційної інстанції, висновок щодо правильного застосування якої ще не сформульовано Верховним Судом; 2) висновок апеляційного суду, який на переконання скаржника є неправильним; 3) у чому полягає помилка суду при застосуванні відповідної норми права; 4) як на думку скаржника відповідна норма повинна застосовуватися.

Зі змісту пункту 3 частини четвертої статті 328 КАС України слідує, що вказана підстава спрямована на формування єдиної правозастосовчої практики шляхом висловлення Верховним Судом висновків щодо питань застосування тих чи інших норм права, які регулюють певну категорію правовідносин та підлягають застосуванню адміністративними судами під час вирішення спору.

Слід зауважити, що правові висновки Верховний Суд формулює лише щодо конкретно визначених правовідносин, а не висновок, який на думку скаржника буде підставою для відкриття касаційного провадження.

З огляду на викладене, Верховний Суд вважає необґрунтованим посилання скаржника на відсутність висновку щодо застосування зазначених правових норм як на підставу касаційного оскарження.

3) Щодо необгрунтованого відхилення клопотання учасника справи про, зокрема, дослідження або огляд доказів або інше клопотання стосовно встановлення обставин, які мають значення для правильного вирішення справи.

Колегією суддів встановлено, що в доповненнях до касаційної скарги ОСОБА_1 зазначає про порушення судом апеляційної інстанції при ухвалення оскаржуваного судового рішення норм процесуального права, а саме стосовно того, що судом відмовлено у задоволенні її клопотання про оголошення перерви для забезпечення права на відповідь і спростування пояснень третьої особи, що подані, на думку скаржника, з порушенням процесуальних строків, встановлених судом. Крім цього, заявник касаційної скарги стверджує, що їй відмовлено у задоволенні клопотання про оголошення перерви для підготовки письмового виступу в судових дебатах.

Разом з тим, в касаційні скарзі (в доповненнях до неї) ОСОБА_1 фактично висловлює незгоду із відмовою у задоволенні її клопотань, при цьому жодних нових обставин або доказів, про встановлення і дослідження яких скаржником заявлялось би клопотання та які не були досліджені судом апеляційної інстанції, касаційна скарга не містить.

Також в касаційній скарзі та в доповненнях до неї відсутні посилання скаржника, який вважає порушенням норм процесуального права суттєвим, на пункт 4 частини 4 статті 328 КАС України у взаємозв`язку із відповідним пунктом та частиною статті 353 КАС України як на самостійну підставу для відкриття касаційного провадження у цій справі як того вимогає пункт 4 частини 3 статті 330 КАС України.

В свою чергу, відсутність у касаційній скарзі визначених законом підстав касаційного оскарження або їх некоректне (помилкове) зазначення або зазначення безвідносно до предмета спору у конкретній справі, у якій подається касаційна скарга, може унеможливити в подальшому її розгляд.

Враховуючи межі перегляду судом касаційної інстанції, визначені статтею 341 КАС України, суд касаційної інстанції не має права встановлювати або вважати доведеними обставини, що не були встановлені у рішенні або постанові суду чи відхилені ним, вирішувати питання про достовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими, збирати чи приймати до розгляду нові докази або додатково перевіряти докази.

Варто зазначити, що відповідно до статті 44 КАС України учасники справи, маючи намір добросовісно реалізувати належне їм право на касаційне оскарження судового рішення, повинні забезпечити неухильне виконання вимог процесуального закону, зокрема, стосовно строку подання касаційної скарги, її форми та змісту.

Верховний Суд ще раз наголошує, що у касаційній скарзі скаржник повинен навести мотиви незгоди з судовим рішенням із урахуванням передбачених КАС України підстав для його скасування або зміни (статті 351-354 Кодексу) з вказівкою на конкретні висновки суду (судів), рішення якого (яких) оскаржується, із одночасним зазначенням норм права (пункт, частина, стаття), які неправильно застосовані цим судом. Скаржник повинен чітко вказати, яку саме норму права судами першої та/або апеляційної інстанцій застосовано без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку, або обґрунтувати необхідність відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду та застосованого судом апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні.

У разі ж подання касаційної скарги на підставі пункту 3 частини 4 статті 328 КАС України заявник повинен чітко вказати, яку саме норму права судами першої та (або) апеляційної інстанцій було застосовано неправильно, а також обґрунтувати у чому полягає помилка судів при застосуванні відповідної норми права та як, на думку скаржника, відповідна норма повинна застосовуватися.

У разі, якщо скаржник вважає, що судами порушено норми процесуального права щодо неналежного дослідження зібраних у справі доказів, неповного встановлення обставин справи, або встановлення обставин, що мають істотне значення, на підставі недопустимих доказів, у касаційній скарзі має бути конкретно зазначено або обставини, які встановлені на підставі недопустимих доказів та чому на думку скаржника останні є недопустимими, або зібрані у справі докази, які судом не досліджені, що могло б давати підстави для висновку про порушення цим судом норм процесуального права.

Отже, касаційна скарга повинна містити посилання на конкретний пункт (пункти) частини 4 статті 328 КАС України як на підставу (підстави), на якій (яких) подається касаційна скарга, а також посилання на конкретні порушення відповідної норми (норм) права чи неправильність її (їх) застосування. Скаржник повинен зазначити конкретні порушення, що є підставами для скасування або зміни судового рішення (рішень), які, на його думку, допущені судом при його (їх) ухваленні, та навести аргументи в обґрунтування своєї позиції.

Згідно з пунктом 4 частини 5 статті 332 КАС України касаційна скарга не приймається до розгляду і повертається суддею-доповідачем також, якщо у касаційній скарзі не викладені передбачені цим Кодексом підстави для оскарження судового рішення в касаційному порядку.

За таких обставин касаційна скарга ОСОБА_1 підлягає поверненню скаржнику, як така, що не містить підстав касаційного оскарження.

Керуючись статтями 328, 330, 332 КАС України, Верховний Суд

У Х В А Л И В:

Касаційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Закарпатського окружного адміністративного суду від 21.08.2025 та постанову Восьмого апеляційного адміністративного суду від 27.11.2025 у справі №260/5885/24 за позовом Міжнародної благодійної організації "Екологія - Право - Людина" до Тур`я-Реметівської сільської ради Ужгородського району Закарпатської області, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: на стороні відповідача - Товариство з обмеженою відповідальністю "Вітряний Парк Турянський", на стороні позивача - ОСОБА_1 , третя особа без самостійних вимог на предмет спору - Державне спеціалізоване господарське підприємство "Ліси України", про визнання протиправним та скасування рішення - повернути скаржнику.

Копію ухвали про повернення касаційної скарги надіслати учасникам справи.

Повернення касаційної скарги не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не може бути оскаржена.

Суддя В.М. Шарапа