Справа № 990/20/26
Суддя: Дашутін І.В.
Дата ухвалення: 2026-01-26 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

26 січня 2026 року

м. Київ

справа № 990/20/26

адміністративне провадження № П/990/20/26

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:

судді-доповідача Дашутіна І. В.,

суддів Гончарової І. А., Хохуляка В. В., Юрченко В. П., Яковенка М. М.,

перевіривши позовну заяву ОСОБА_1 до Президента України Зеленського Володимира Олександровича про визнання протиправним та скасування указу,

УСТАНОВИВ:

17.01.2026 ОСОБА_1 , від імені якого діє адвокат Мироненко Марина Дмитрівна, направив поштою до Верховного Суду як суду першої інстанції позовну заяву до Президента України Зеленського Володимира Олександровича, у якій просив:

- визнати протиправним та скасувати Указ Президента України від 20.09.2025 № 694/2025 «Про рішення Ради національної безпеки і оборони України від 20 вересня 2025 року "Про застосування персональних спеціальних економічних та інших обмежувальних заходів (санкцій)"» в частині введення в дію персональних спеціальних економічних та інших обмежувальних заходів (санкцій) щодо ОСОБА_1 (пункт 3 додатку до рішення).

Відповідно до частини першої етапі 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи, зокрема, відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Перевіряючи позовну заяву на відповідність вимогам процесуального закону, суд дійшов висновку, що вона не відповідає вимогам статті 161 КАС України з огляду на таке.

Частиною третьою етапі 161 КАС України передбачено, що до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Підпунктом 1 пункту 3 частини другої статті 4 Закону України "Про судовий збір" встановлено, що при поданні фізичною особою до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру ставка судового збору встановлюється у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до статті 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2026 рік" станом на 01.01.2026 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб становить 3328,00 грн. Отже, розмір судового збору, що підлягає сплаті за подання цієї позовної заяви, яка містить одну позовну вимогу немайнового характеру, становить 1331,20 грн.

До позовної заяви не додано документа на підтвердження сплати судового збору. Водночас заявлено клопотання про відстрочення сплати судового збору до моменту ухвалення рішення суду у цій справі.

У поданому клопотанні стверджується, що у позивача немає можливості сплатити судовий збір за подання позовної заяви через застосування до нього оскаржуваним у цій справі Указом низки обмежувальних заходів, у тому числі блокування активів.

Розглянувши подане клопотання про відстрочення сплати судового збору, колегія суддів дійшла висновку про його безпідставність, оскільки позивач не надав жодного належного та допустимого доказу на підтвердження обставин, на які він посилається.

Так, згідно з частиною першою статті 132 КАС України судовий збір віднесено до судових витрат, а частина друга цієї статті визначає, що розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Відповідно ж до частини першої статті 133 КАС України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України "Про судовий збір" (далі - Закон про судовий збір).

Згідно із частиною першою статті 1 цього Закону судовий збір - збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір включається до складу судових витрат.

Закон про судовий збір визначає сплату судового збору як передумову звернення до суду, а тому й судовий збір повинен бути сплачений до подачі процесуальної заяви до суду, зокрема позовної заяви, як однієї з передбачених законом підстав для відкриття судового провадження.

Установлюючи сплату судового збору передумовою звернення до суду, законодавець як гарантію права на звернення до суду встановив пільги зі сплати судового збору (стаття 5 Закону про судовий збір), а також можливість відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати судом (стаття 8 Закону про судовий збір).

Отже, відстрочення (розстрочення) сплати судового збору, а також звільнення від його сплати або зменшення його розміру з підстав, передбачених частиною першою статті 133 КАС України, статтею 8 Закону про судовий збір, є прерогативою суду, який вирішує питання відкриття провадження (прийняття заяви, скарги тощо). Зазначені правові норми є диспозитивними і встановлюють не обов`язок, а право суду на власний розсуд звільнити особу від сплати судового збору (відстрочити, розстрочити його сплату або зменшити його розмір).

Суд наділений повноваженнями зменшити тягар судових витрат для особи, яка до нього звертається, водночас це не є обов`язком суду (за винятком обов`язкових підстав для звільнення від сплати судового збору, передбачених у статтях 3, 5 Закону про судовий збір), а знаходиться у межах суддівського розсуду, який може бути реалізований за наявності певних обставин.

Крім того, суд звертає увагу, що Закон України від 18.06.2025 № 4508-ІХ "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо вдосконалення порядку розподілу судових витрат та судового збору" доповнив статтю 8 Закону про судовий збір частиною третьою такого змісту: "При визначенні майнового стану особи для цілей цієї статті суд може враховувати інформацію про розмір доходів за попередній календарний рік, перебування на утриманні непрацездатних членів сім`ї, наявність у власності нерухомого, рухомого майна та/або іншого цінного майна, а також інші обставини, які мають значення для оцінки майнового стану особи".

Особа, яка звертається до суду, має право подати відповідне клопотання, у якому навести відомості про обставини щодо її майнового стану чи об`єктивних перешкод у сплаті судового збору. Такі обставини мають бути підтверджені належними, допустимими, достатніми та достовірними доказами.

У зв`язку з цим визначення майнового стану сторони є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень майнового стану сторони чи об`єктивна неможливість сплати судового збору.

Тож наведення доводів, обґрунтування пов`язаних з цим обставин, які підтверджують неможливість або утруднення у здійсненні оплати судового збору, а також подання доказів на підтвердження того, що існували перешкоди в сплаті судового збору у встановленому законодавством порядку, розмірі і в строки, покладається на особу, яка подає позовну заяву.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 22.02.2024 у справі № 990/263/23, оцінивши надані позивачем докази (серед іншого, лист банківської установи), дійшла висновку про наявність об`єктивної неможливості сплати судового збору у зв`язку із застосуванням санкцій.

Натомість у цій справі позивач не надав жодних доказів на підтвердження обставин, які б свідчили про реальну та цілковиту неможливість сплати судового збору, що виключає можливість застосування аналогічного підходу та, відповідно, свідчить про відсутність підстав для задоволення клопотання про відстрочення сплати судового збору.

Частинами першою та другою статті 169 КАС України визначено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

За таких обставин, позовну заяву необхідно залишити без руху та встановити позивачу десятиденний строк з дня отримання копії зазначеної ухвали суду для усунення її недоліків шляхом подання документа про сплату судового збору у розмірі 1331,20 грн. Реквізити для сплати судового збору оприлюднені на офіційному вебпорталі судової влади України.

З огляду на зазначене, керуючись статтями 161, 169, 171, 245, 248 КАС України, суд

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання ОСОБА_1 про відстрочення сплати судового збору відмовити.

Позовну заяву залишити без руху.

Надати позивачеві десятиденний строк з дня вручення копії цієї ухвали для усунення недоліків позовної заяви.

Роз`яснити позивачеві, що у разі неусунення недоліків позовної заяви у встановлений судом строк, заява буде повернута з підстав, передбачених пунктом 1 частини четвертої статті 169 КАС України.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя-доповідач І. В. Дашутін

Судді І. А. Гончарова

В. В. Хохуляк

В. П. Юрченко

М. М. Яковенко