Справа № 580/702/26
Суддя: Лариса ТРОФІМОВА
Дата ухвалення: 2026-01-27 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

27 січня 2026 року справа № 580/702/26
м. Черкаси

Черкаський окружний адміністративний суд у складі судді Л.В.Трофімової розглянув матеріали адміністративної справи №580/702/26 за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , індекс не зазначений, абонентська скринька 14, РНОКПП НОМЕР_1 ) до Головного управління ДПС у Черкаській області (вул. Хрещатик 235, м. Черкаси, 18002, код ЄДРПОУ ВП 44131663) про визнання протиправними та скасування індивідуальних актів, постановив ухвалу.

26.01.2026 вх.1502/26 Позивач у позовній заяві вих.№25-01 (адміністативний позов уточнений без покликання на конкретну справу) просить:

- поновити строк на оскарження податкових повідомлень - рішень без окреслення поважності причин пропуску строку та не наданням доказів на підтвердження щодо кожного індивідуального акта;

- визнати протиправним та скасувати рішення про застосування штрафних санкцій та нарахування пені за несплату (неперерахування) або несвоєчасну сплату (несвоєчасне перерахування) єдиного внеску Головного управління ДПС у Черкаській області від 18.12.2019 №; від 31.01.2019 №; від 05.03.2020 № 3;

- визнати протиправним та скасувати вимогу про сплату боргу (недоїмки) №Ф-61096-17У (дата не вказана);

- стягнути на користь ОСОБА_1 судові витрати (джерела і сума не зазначені).

Відповідно до ч.2 ст.171 КАС України суддя відкриває провадження в адміністративній справі на підставі позовної заяви, якщо відсутні підстави для залишення позовної заяви без руху, її повернення чи відмови у відкритті провадження у справі.

Позивач надає редакцію адміністативний позов уточнений без покликання на конкретну справу.

У постанові Верховного Суду у справі № 405/3360/17 (ЄДРСР 100918809) зазначено, що процесуальним законом не передбачено права позивача на подання заяв (клопотань) про «доповнення» або «уточнення» позовних вимог. У разі надходження до суду однієї із зазначених заяв (клопотань) останній, виходячи з її змісту, а також змісту раніше поданої позовної заяви та конкретних обставин справи, повинен розцінювати її як: - подання іншого (ще одного) позову, чи - збільшення або зменшення розміру позовних вимог, чи - об`єднання позовних вимог, чи - зміну предмета або підстав позову.

Зміна предмету позову можлива у такі способи: 1) заміна одних позовних вимог іншими; 2) доповнення позовних вимог новими; 3) вилучення деяких із позовних вимог; 4) пред`явлення цих вимог іншому відповідачу в межах спірних правовідносин. Позивач може змінити або підставу, або предмет позову. Зміна підстав і предмету позову одночасно не допускається. Якщо в процесі розгляду справи повністю змінюються підстави й предмет позову, то це варто розглядати як нові позовні вимоги, що мають бути оформлені письмовою заявою відповідно до процесуального законодавства. Подібну позицію сформував Верховний Суд у постанові від 18.05.2022 у справі № 570/5639/16-ц.

Позивач просить поновити строк на оскарження податкових повідомлень - рішень і не просить про рішення про застосування штрафних санкцій та нарахування пені за несвоєчасну сплату єдиного внеску, яке не є ППР, та вимогу, проте не враховує, що відповідно до наказу МФУ від 28.12.2015 № 1204 «Про затвердження Порядку надіслання контролюючими органами податкових повідомлень-рішень платникам податків» відповідний структурний підрозділ контролюючого органу складає податкове повідомлення-рішення за формами.

Відносини у сфері державної політики з адміністрування єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування (далі - єдиний внесок) регулюються виключно Законом України від 08.07.2010 №2464-VI «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування», із змінами та доповненнями (далі - Закон №2464). Єдиний внесок підлягає сплаті незалежно від фінансового стану платника (ч.12 ст.9 Закону №2464). Податковий орган застосовує до платника єдиного внеску штрафні санкції, зокрема, за несплату (неперерахування) або несвоєчасну сплату (несвоєчасне перерахування) єдиного внеску (п.2 ч.11 ст.25 Закону №2464). Згідно з ч.16 с т.25 Закону №2464 строк давності щодо нарахування, застосування та стягнення сум недоїмки, штрафів та нарахованої пені не застосовується. На суму недоїмки нараховується пеня з розрахунку 0,1 відсотка суми недоплати за кожний день прострочення платежу (ч. 10 ст. 25 Закону №2464). Згідно з пунктом 9-11.1 розд. VIII «Прикінцеві та перехідні положення» Закону №2464-VI встановлено, що тимчасово штрафні санкції, визначені частиною одинадцятою статті 25 цього Закону, не застосовуються за такі порушення, вчинені у період з 1 березня 2020 року по останній календарний день місяця (включно), в якому завершується дія карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України на всій території України з метою запобігання поширенню на території України коронавірусної хвороби (COV1D-19): несвоєчасна сплата (несвоєчасне перерахування) єдиного внеску.

Верховний Суд у справі №826/16958/17 ЄДРСР 77537724 зазначив: якщо від наявності доказу залежить визначення предмета спору та підтримання позивачем відповідних вимог, позивач не може перекладати на суд власний обов`язок визначитися з предметом спору. Відповідно до ч.4 ст. 161 КАС України, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

У додатках до позову надана копія Рішення №, яке не є ППР, - не оскаржене, проте не надана копія Рішенння від 05.03.2020 № 3, яке оскаржене та копія вимоги не надана з відповідною датою усупереч вимог ч.7 ст.161 КАС України.

Матеріали справи не містять усупереч вимог ч.7 ст.161 КАС України копії податкової вимоги, що у позові вказана без дати і без надання доказів її отримання/вручення.

Індивідуальний акт - акт (рішення) суб`єкта владних повноважень, виданий (прийняте) на виконання владних управлінських функцій або в порядку надання адміністративних послуг, який стосується прав або інтересів визначеної в акті особи або осіб, та дія якого вичерпується його виконанням або має визначений строк (п.19 ч.1 ст.4 КАС України).

Позивач надав доказ сплати судового збору за однією вимогою немайнового характеру щодо одного індивідуального із чотирьох, проте розрахунок обчислення судового збору за кожним індивідуальним актом і доказ доплати не надає, власних розрахунків деструктивних відхилень не надає і не обгрунтовує розбіжності з урахуванням визначення ЄСВ.

Відповідно до п. 4 ч.5 ст. 160 КАС України у позовній заяві зазначається зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги. Відповідно до п. 9 ч.1 ст. 4 КАС України відповідач - суб`єкт владних повноважень, а у випадках, визначених законом, й інші особи, до яких звернена вимога позивача.

ВПВС у справі № 990/150/23 у п.28 постанови зазначає: реалізуючи передбачене статтею 55 Конституції України, статтею 5 КАС України право на судовий захист, звертаючись до суду, особа вказує в позові власне суб`єктивне уявлення про порушене право чи охоронюваний інтерес та спосіб його захисту; п.33 - звертаючись до суду, позивач самостійно визначає у позовній заяві, яке його право чи охоронюваний законом інтерес порушено особою, до якої пред`явлено позов, та зазначає, які саме дії необхідно вчинити суду для відновлення порушеного права; п. 37 зміст позовних вимог - це максимально чітко і зрозуміло сформовані визначення способу захисту порушеного права, свободи чи інтересу у прохальній частині позову; п.43 - формулювання прохальної частини позову із зазначенням альтернатив можливих способів захисту порушеного права є таким, що не відповідає положенням КАС України. Великою Палатою Верховного Суду у справі №640/7310/19 (ЄДРСР 94394125) зазначено: особа, яка вважає, що порушені її права, свободи чи інтереси, і яка у зв`язку із цим звертається за їх захистом до адміністративного суду, має зазначити в позовній заяві: хто, який саме суб`єкт владних повноважень (а якщо відповідачем може бути суб`єкт господарювання, то який саме) порушив її права чи інтереси, яким чином, якими діями (рішенням, бездіяльністю) відбулося втручання в її права, які саме права були порушені, чи належать вони позивачу, які обставини про це свідчать.

Позивач не повідомив з якою датою пов`язує перебіг строку звернення до суду щодо кожного індивідуального акта, зокрема щодо вимоги без дати, що не надані у додатках до позовної заяви.

ВС у справі № 240/12017/19 висновує, що після завершення процесуальних строків на оскарження, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Відповідно до частин першої та третьої статті 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. Протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Верховний Суд 13.04.2022 у справі № 160/11095/20 зазначив, що залишення позовної заяви без руху - це тимчасовий захід, що застосовується судом з метою усунення позивачем недоліків позовної заяви.

Особа повинна докладати зусиль для усунення недоліків або інформування суду про свою позицію щодо встановлених судом недоліків під час винесення ухвали про залишення без руху. Такий підхід відповідатиме принципу добросовісності (поваги до суду та інших учасників справи), а також принципу заборони зловживання процесуальними правами (висновки у постанові Верховного Суду від 10 січня 2024 року у справі №280/3193/23). З метою виконання завдання адміністративного судочинства сторона у справі має користуватися процесуальними правами, сприяючи тим самим суду у здійсненні правосуддя.

Відповідно до ч. 6 ст. 161 КАС у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

ВПВС у справі №990/161/23 врахувала, що у розумінні вимог ст. 1 Закону України «Про поштовий зв`язок» від 04.10.2001 №2759-III абонентська скринька не є місцем проживання чи перебування особи / https://zib.com.ua/ua/158475.html

Згідно з висновками ВС у постанові від 24 червня 2024 року у справі №554/7669/21 (відступ від висновку щодо застосування норм процесуального права (частина перша статті 28 ЦПК України), викладеного у постановах Верховного Суду у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 17 червня 2022 року у справі № 556/1395/21, Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного від 12 лютого 2020 року у справі № 161/1246/18 щодо визначення підсудності за фактичним місцем проживання або перебування позивача, відмінним від зареєстрованого) про визначення територіальної юрисдикції (підсудності), яке здійснюється з урахуванням зареєстрованого місця проживання.

Відповідно до частини 1 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України суд, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись ст.2, 5, 123, 160, 161, 169, 241-243, 256, 294 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 залишити без руху.

Надати позивачеві десять днів з дати отримання копії ухвали для усунення недоліків позовної заяви, що зазначені у мотивувальній частині судового рішення, зокрема: обгрунтування змісту і характеру порушеного права щодо кожного індивідуального акта; повідомлення: з якою датою позивач пов`язує перебіг строку звернення до суду щодо кожного індивідуального акта; доказу доплати судового збору за кожну вимогу немайнового характеру з наданням розрахунку і урахувнням коефіцієнту 0.8, оформлення позовної заяви з дотриманням вимог п.2 ч.5 ст.160 КАС України щодо відомостей про код електронного кабінету в ЄСІТС та індексу поштової адреси без покликання на абонентську скриньку з наданням довідки територіальної громади про зареєстроване місце проживання; доказів поважності причин пропуску строку звернення до суду; надання копій оскаржених індивідуальних актів та доказів про їх отримання/причин не отримання за податковою адресою; копії звірки з електронного кабінету платника ЄСВ та інтегрованої картки, ОК5 і ОК7.

У разі невиконання вимог ухвали позовна заява буде повернута позивачу.

Ухвала набирає законної сили з дати підписання та не належить оскарженню.

Копію ухвали направити позивачу.

Ухвала складена, підписана 27.01.2026.

СуддяЛариса ТРОФІМОВА