Справа № 990/539/25
Суддя: Ханова Р.Ф.
Дата ухвалення: 2026-01-26 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

Іменем України

26 січня 2026 року

м. Київ

справа №990/539/25

адміністративне провадження № П/990/539/25

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:

судді-доповідачки Ханової Р. Ф.

суддів: Гончарової І.А., Желтобрюх Л.І., Олендера І. Я., Юрченко В.П.

розглянувши у порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження справу за позовом ОСОБА_1 до Вищої кваліфікаційної комісії суддів України про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії,-

УСТАНОВИВ:

І. ПРОЦЕДУРА

20 жовтня 2025 року ОСОБА_1 (далі - ОСОБА_1 , позивач) звернувся до Верховного Суду як суду першої інстанції з позовом до Вищої кваліфікаційної комісії суддів України (далі також - Комісія, відповідач у справі), в якому просив Суд:

- визнати протиправними дії Комісії щодо недопуску ОСОБА_1 до четвертого етапу кваліфікаційного іспиту - виконання практичного завдання зі спеціалізації місцевого загального суду для кандидатів на посаду судді місцевого загального суду, згідно з рішенням Комісії від 19 вересня 2025 року №173/зп-25;

- зобов`язати відповідача внести зміни до абзацу 3 пункту 3 рішення Комісії від 19 вересня 2025 року №173/зп-25 (Додаток 4) шляхом його доповнення у частині допуску ОСОБА_1 до четвертого етапу кваліфікаційного іспиту - виконання практичного завдання зі спеціалізації місцевого загального суду для кандидатів на посаду судді місцевого загального суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого загального суду, що успішно склали тестування когнітивних здібностей та набрали прохідний бал.

Зазначений позов надійшов на адресу Верховного Суду та зареєстрований у Суді 05 листопада 2025 року.

Відповідно до частини першої статті 266 Кодексу адміністративного судочинства України правила цієї статті, окрім іншого, поширюються на розгляд адміністративних справ щодо дій чи бездіяльності Вищої кваліфікаційної комісії суддів України.

Відповідно до частини п`ятої статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Згідно із протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 05 листопада 2025 року для розгляду цієї справи визначено склад колегії суддів: ОСОБА_2 (головуючий суддя), Чиркін С.М., Стеценко С. Г., Тацій Л.В., Бевзенко В.М.

Верховний Суд ухвалою від 17 листопада 2025 року відкрив провадження в цій справі та призначив справу до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження.

13 січня 2026 року Вищою радою правосуддя ухвалено рішення №17/0/15-26 «Про звільнення ОСОБА_2 з посади судді Верховного Суду у зв`язку з поданням заяви про відставку».

У зв`язку з цим, розпорядженням заступника керівника апарату Верховного Суду - керівника секретаріату Касаційного адміністративного суду від 14 січня 2026 року № 51 призначено повторний автоматизований розподіл судових справ між суддями.

Відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 14 січня 2026 року для розгляду справи № 990/539/25 визначений такий склад суду: Ханова Р.Ф. -головуюча суддя, судді: Гончарова І.А., Желтобрюх І.Л., Олендер І.Я., Юрченко В.П.

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду головуючої - Ханової Р.Ф., суддів: Гончарової І.А., Желтобрюх І.Л., Олендера І.Я., Юрченко В.П. ухвалою від 14 січня 2026 року прийняв до провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Вищої кваліфікаційної комісії суддів України про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії. Призначив справу до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін.

Від Вищої кваліфікаційної комісії суддів України відзив на адміністративний позов не надходив. Відповідно до частини шостої статті 162 Кодексу адміністративного судочинства України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин, суд вирішує справу за наявними матеріалами.

ІІ. ОБСТАВИНИ СПРАВИ

Рішенням Вищої кваліфікаційної комісії суддів України від 11 грудня 2024 року № 366/зп-24 оголошено добір кандидатів на посаду судді місцевого суду з урахуванням 1 800 прогнозованих вакантних посад суддів у місцевих судах (далі також - добір).

Рішенням Вищої кваліфікаційної комісії суддів України від 11 грудня 2024 року № 367/зп-24 оголошено прийняття від суддів, які мають намір бути переведеними до іншого місцевого суду, заяв про складання кваліфікаційного іспиту.

ОСОБА_1 виявив бажання взяти участь у доборі, оголошеному рішенням Вищої кваліфікаційної комісії суддів України від 11 грудня 2024 року № 366/зп-24.

Рішенням Вищої кваліфікаційної комісії суддів України від 07 травня 2025 року № 109/дс-25 допущено ОСОБА_1 до участі в доборі на посаду судді місцевого суду, оголошеному рішенням Комісії від 11 грудня 2024 року № 366/зп-24 та до складання кваліфікаційного іспиту з відповідних спеціалізацій в межах добору на посаду судді місцевого суду, оголошеного рішенням Комісії від 11 грудня 2024 року № 366/зп-24.

Рішенням Вищої кваліфікаційної комісії суддів України від 12 травня 2025 року № 105/зп-25 призначено кваліфікаційний іспит для кандидатів на посаду судді місцевого суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до іншого місцевого суду, та визначено таку черговість етапів його проведення (далі - кваліфікаційний іспит):

перший етап - тестування знань з історії української державності;

другий етап - тестування загальних знань у сфері права та знань зі спеціалізації відповідного суду;

третій етап - тестування когнітивних здібностей;

четвертий етап - виконання практичного завдання зі спеціалізації відповідного суду.

Визначено, що кожен етап кваліфікаційного іспиту призначається окремим рішенням Комісії.

Визначено прохідний бал першого етапу кваліфікаційного іспиту (тестування знань з історії української державності) з урахуванням того, що до другого етапу допускаються учасники, які набрали бал, не нижче 75 відсотків максимально можливого бала, у кількості не більше 7 200 кандидатів на посаду судді та суддів.

Визначено прохідний бал другого етапу кваліфікаційного іспиту (тестування загальних знань у сфері права та знань зі спеціалізації відповідного суду) з урахуванням того, що до третього етапу допускаються учасники, які набрали бал, не нижче 75 відсотків максимально можливого бала, у кількості не більше: 4 200 кандидатів на посаду судді місцевого загального суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого загального суду; 600 кандидатів на посаду судді місцевого адміністративного суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого адміністративного суду; 600 кандидатів на посаду судді місцевого господарського суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого господарського суду.

Визначено прохідний бал третього етапу кваліфікаційного іспиту (тестування когнітивних здібностей) з урахуванням того, що до четвертого етапу допускаються учасники, які набрали бал, не нижче 55 відсотків максимально можливого бала, у кількості не більше: 2 800 кандидатів на посаду судді місцевого загального суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого загального суду; 400 кандидатів на посаду судді місцевого адміністративного суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого адміністративного суду; 400 кандидатів на посаду судді місцевого господарського суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого господарського суду).

Визначено прохідний бал четвертого етапу кваліфікаційного іспиту (виконання практичного завдання зі спеціалізації відповідного суду) - 75 відсотків максимально можливого бала.

Рішенням Вищої кваліфікаційної комісії суддів України від 04 липня 2025 року № 128/зп-25 призначено тестування знань з історії української державності у межах кваліфікаційного іспиту.

Рішенням Вищої кваліфікаційної комісії суддів України від 25 липня 2025 року № 142/зп-25 затверджено кодовані та декодовані результати тестування знань з історії української державності та призначено тестування загальних знань у сфері права та знань зі спеціалізації відповідного суду у межах кваліфікаційного іспиту.

Рішенням Вищої кваліфікаційної комісії суддів України від 27 серпня 2025 року № 161/зп-25 затверджено кодовані та декодовані результати тестування загальних знань у сфері права та знань зі спеціалізації місцевого загального суду. До третього етапу кваліфікаційного іспиту - тестування когнітивних здібностей допущено кандидатів на посаду судді місцевого загального суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до іншого місцевого загального суду, що успішно склали тестування загальних знань у сфері права та знань зі спеціалізації місцевого загального суду і набрали прохідний бал, у кількості - 4489.

ОСОБА_1 успішно склав тестування знань з історії української державності та загальних знань у сфері права та знань зі спеціалізації місцевого загального суду, та був допущений до тестування когнітивних здібностей.

Рішенням Вищої кваліфікаційної комісії суддів України від 27 серпня 2025 року № 162/зп-25 призначено тестування когнітивних здібностей у межах кваліфікаційного іспиту кандидатів на посаду судді місцевого суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до іншого місцевого суду.

Визначено та оприлюднено на офіційному вебсайті Комісії графік складання тестування когнітивних здібностей у межах кваліфікаційного іспиту.

Визначено та оприлюднено на офіційному вебсайті Комісії особливості порядку проведення тестування когнітивних здібностей та методики оцінювання його результатів у межах кваліфікаційного іспиту.

Встановлено, що тестування когнітивних здібностей здійснюватиметься з використанням комп`ютерної техніки. Визначено, що тривалість тестування когнітивних здібностей - 30 хвилин, кількість запитань у тесті на когнітивні здібності - 40, максимально можливий бал на етапі тестування когнітивних здібностей - 60.

Встановлено середній допустимий бал третього етапу кваліфікаційного іспиту (тестування когнітивних здібностей) для кандидатів на посаду судді місцевого суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до іншого місцевого суду - 55 відсотків максимально можливого бала, або 33 бали.

Визначено прохідний бал третього етапу кваліфікаційного іспиту (тестування когнітивних здібностей) з урахуванням того, що до четвертого етапу допускаються учасники, які набрали бал, не нижче 55 відсотків максимально можливого бала, у кількості не більше: 2 800 кандидатів на посаду судді місцевого загального суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого загального суду; 400 кандидатів на посаду судді місцевого адміністративного суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого адміністративного суду; 400 кандидатів на посаду судді місцевого господарського суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого господарського суду. У разі якщо двоє і більше кандидатів на посаду судді та суддів отримали однаковий найнижчий прохідний бал третього етапу кваліфікаційного іспиту, до четвертого етапу допускаються всі такі кандидати на посаду судді та судді.

Відповідно до графіку складання тестування когнітивних здібностей ОСОБА_1 складав зазначений іспит 11 вересня 2025 року.

Рішенням Вищої кваліфікаційної комісії суддів України від 19 вересня 2025 року № 173/зп-25 затверджено кодовані та декодовані результати тестування когнітивних здібностей, складеного 09, 10, 11, 12, 13, 14, 15, 16 та 17 вересня 2025 року у межах кваліфікаційного іспиту для кандидатів на посаду судді місцевого суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до іншого місцевого суду (додаток 1 до рішення).

Допущено до четвертого етапу кваліфікаційного іспиту - виконання практичного завдання зі спеціалізації місцевого загального суду 2851 кандидат на посаду судді місцевого загального суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого загального суду, що успішно склали тестування когнітивних здібностей та набрали прохідний бал (додаток 4 до рішення).

В додатку 1 рішення Вищої кваліфікаційної комісії суддів України від 19 вересня 2025 року № 173/зп-25, окрім іншого зазначена наступна інформація: під порядковим номером 1359 учасник - ОСОБА_1 , статус учасника - кандидат на посаду судді, спеціалізація - загальна, дата складання тестування - 11.09.2025, код учасника - K119F1160454AED7, бал учасника - 34,46, результат етапу кваліфікаційного іспиту - успішно складено.

У той же час, у додатку 4 рішення Вищої кваліфікаційної комісії суддів України від 19 вересня 2025 року № 173/зп-25 «Список кандидатів на посаду судді місцевого загального суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого загального суду, що успішно склали тестування когнітивних здібностей та допущені до четвертого етапу кваліфікаційного іспиту - виконання практичного завдання зі спеціалізації місцевого загального суду», кандидат на посаду судді ОСОБА_1 - відсутній у списку.

Не погодившись з діями Комісії, яка полягає у недопуску ОСОБА_1 до четвертого етапу кваліфікаційного іспиту - виконання практичного завдання зі спеціалізації місцевого загального суду, позивач звернувся до Верховного Суду з цим позовом.

ІІІ. АРГУМЕНТИ СТОРІН

Обґрунтовуючи позовні вимоги, ОСОБА_1 вказує на те, що оскаржуване рішення в частині його недопуску до четвертого етапу кваліфікаційного іспиту не відповідає вимогам, визначеним статтями 1 та 2 Кодексу адміністративного судочинства України.

Цитуючи положення Закону України «Про судоустрій і статус суддів» та Положення про порядок складання кваліфікаційного іспиту та методику оцінювання кандидатів, затвердженим рішенням Комісії від 19 червня 2024 року №185/зп-24 (далі - Положення №185/зп-24), позивач звернув увагу на те, що із рішення Комісії від 11 грудня 2024 року №366/зп-24 вбачається, що підставою для оголошення конкурсу зокрема слугувало те, що за даними обліку Комісії, станом на 01 грудня 2024 року у місцевих судах, які не припинили роботу, готові до заміщення 1 412 вакантних посад суддів, з яких:

- 1 143 - у місцевих загальних судах (з урахуванням 235 вакантних посад суддів у судах, територіальну підсудність судових справ яких передано до інших судів);

- 136 - у місцевих адміністративних судах (з урахуванням 5 вакантних посад суддів у судах, територіальну підсудність судових справ яких передано до інших судів);

- 133 - у місцевих господарських судах (з урахуванням 4 вакантних посад суддів у судах, територіальну підсудність судових справ яких передано до інших судів).

При цьому прогнозувалося, що кількість вакантних посад суддів у місцевих судах становитиме 1 800, з яких: 1 400 - у місцевих загальних судах; 200 - у місцевих адміністративних судах; 200 - у місцевих господарських судах.

Також ОСОБА_1 вказує на те, що як слідує з мотивувальної частини рішення Комісії від 11 грудня 2024 року зважаючи на те, що до участі в доборі допущено 9 337 осіб та суддів, Комісія дійшла висновку про встановлення прохідного бала з урахуванням двох критеріїв:

1) відсотка від максимально можливого бала за кожен етап кваліфікаційного іспиту;

2) співвідношення кількості кандидатів на посаду судді та суддів, які успішно складуть етап кваліфікаційного іспиту, до кількості прогнозованих вакантних посад суддів у місцевих судах, з урахуванням яких оголошено добір кандидатів на посаду судді місцевого суду.

Тобто, як вказує позивач, через запровадження такого підходу ключовим критерієм нарівні з успішним складенням кваліфікаційного іспиту (набрання мінімального бала) є також кількість вакантних посад суддів, на які оголошено добір, у контексті визначення прохідного бала.

ОСОБА_1 вважає, що цілком очевидним є той факт, що одна особа не може претендувати на одночасне фактичне зайняття посади у місцевому загальному суді, у місцевому адміністративному суді та у місцевому господарському суді.

Вказаний підхід і застосований Комісією під час визначення кількості вакантних посад суддів у місцевих судах (1 400 + 200 + 200).

На думку позивача, саме такий підхід повинен застосовуватися й протягом усього добору, тобто до наступного етапу повинна допускатись саме кількість кандидатів, що з урахуванням рішення Комісії в частині їх допуску до четвертого етапу повинно становити 3 600 осіб.

Вказане узгоджується із встановленими Комісією числовими значеннями прохідного бала попереднього етапу кваліфікаційного іспиту: не нижче 65 відсотків максимально можливого бала, у кількості не більше 7 200 кандидатів на посаду судді та суддів.

Позивач наголошує на тому, що саме такий критерій покладено в основу рішення Комісії 12 травня 2025 року № 105/зп-25. Однак пунктом 9 рішенням Комісії 27 серпня 2025 року № 162/зп-25 визначено прохідний бал третього етапу кваліфікаційного іспиту (тестування когнітивних здібностей) з урахуванням того, що до четвертого етапу допускаються учасники, які набрали бал, не нижче 55 відсотків максимально можливого бала, у кількості не більше: 2 800 кандидатів на посаду судді місцевого загального суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого загального суду; 400 кандидатів на посаду судді місцевого адміністративного суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого адміністративного суду; 400 кандидатів на посаду судді місцевого господарського суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого господарського суду.

Із аналізу додатків 2-4 до рішення Комісії від 19 вересня 2025 року № 173/зп-25 вбачається, що до четвертого етапу кваліфікаційного іспиту (виконання практичного завдання зі спеціалізації) допущено лише 3 049 кандидатів, що обумовлено участю кандидатів у доборі одразу за декількома спеціалізаціями.

ОСОБА_1 зазначає, що за результатами третього етапу кваліфікаційного іспиту (тестування когнітивних здібностей) позивачем отримано 34,46 бали, що становить 57,43 відсотки від максимально можливого бала. Однак для допуску до участі у наступному етапі кваліфікаційного іспиту прохідний бал склав 34,69. Тобто ОСОБА_3 за результатами відповідного етапу недоотримано 0,23 бала, що становить 0,38 відсотка від максимально можливого бала, які б давали йому право допуску до виконання практичного завдання зі спеціалізації місцевого загального суду.

З цього приводу позивач звертає увагу на те, що Верховний Суд сформував усталений правовий підхід у питанні дискреційності повноважень суб`єкта владних повноважень, який полягає у тому, що дискреційні повноваження - це можливість діяти за власним розсудом, у межах закону, можливість застосувати норми закону та вчинити конкретні дії (або дію) серед інших, кожні з яких окремо є відносно правильними (законними); відповідно до завдань адміністративного судочинства, визначених статтею 2 КАС України, адміністративний суд не наділений повноваженнями втручатися у вільний розсуд (дискрецію) суб`єкта владних повноважень поза межами перевірки за критеріями визначеними цією статтею; завдання правосуддя полягає не у забезпеченні ефективності державного управління, а в гарантуванні дотримання вимог права, інакше порушується принцип розподілу влади; принцип розподілу влади заперечує надання адміністративному суду адміністративно-дискреційних повноважень єдиним критерієм здійснення правосуддя є право, тому завданням адміністративного судочинства завжди є контроль легальності; перевірка доцільності переступає компетенцію адміністративного суду і виходить за межі адміністративного судочинства; адміністративний суд не може підміняти інший орган державної влади та перебирати на себе повноваження щодо вирішення питань, які законодавством віднесенні до компетенції цього органу.

Таким чином дискреція не є довільною, вона завжди здійснюється відповідно до закону (права).

Позивач зауважує, що, здійснюючи свої дискреційні повноваження щодо визначення прохідного бала третього етапу кваліфікаційного іспиту (тестування когнітивних здібностей) Комісія обрала найбільш несприятливі для позивача за наслідками умови визначення прохідного балу третього етапу кваліфікаційного іспиту та загалом для цілей з метою яких оголошено відповідний добір, - заміщення вакантних посад суддів у місцевих судах у кількості 1 800 посад.

За таких умов навіть гіпотетичне погодження з позицією Комісії щодо вирішення у такий спосіб вищенаведеного питання виглядало б, з точки зору стороннього спостерігача, як толерування надмірного формалізму, що суперечить завданням і меті процедури добору на посаду судді, зокрема забезпеченню реального та ефективного доступу до професії кандидатів, які відповідають установленим законом вимогам.

Позивач вважає очевидним, що положення нормативно-правових актів, які регулюють спірні правовідносини не спрямовані на те щоб різниця між прохідним балом, яка становить всього 0,23 бала, була перешкодою для допуску кандидата до наступного етапу.

У цій частині позивач звертає увагу на положення підпункту 5.5.8 пункту 5.8 розділу 5 Положення № 185/зп-24, відповідно до якого після оцінювання практичного завдання усіма членами екзаменаційної комісії програмою виводиться остаточна оцінка учасника шляхом визначення середнього арифметичного бала на підставі індивідуальних оцінок з округленням до наближеного цілого числа або числа з десятковою частиною 0,5.

Тобто на етапі виконання кандидатами практичного завдання, порівняно із тестуванням когнітивних здібностей, передбачено механізм недопущення такого роду надмірного формалізму у питанні, коли 0,1, 0,2 чи 0,3 бала дають підставу для висновку про перевагу одного кандидата над іншим.

У спірних правовідносинах саме недоотримання 0,23 бала на третьому етапі кваліфікаційного іспиту перешкодило позивачу у доступі до професії судді (за умови успішного проходження наступних етапів добору).

За реальної можливості Комісії здійснювати свої повноваження у процедурі добору на посаду судді на засадах прозорості та відкритості і встановлення прохідного балу третього етапу для кандидатів з урахуванням загальної кількості посад, щодо яких оголошено добір, та загальної кількості кандидатів допущених до наступного етапу, на переконання позивача рішення Комісії від 19 вересня 2025 року № 173/зп-25 у частині, що оскаржується, не відповідає вимогам частини другої статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України.

IV. ПРАВОВЕ РЕГУЛЮВАННЯ СПІРНИХ ПРАВОВІДНОСИН ТА ОЦІНКА СУДУ

Відповідно до частини другої статті 128 Конституції України призначення на посаду судді здійснюється за конкурсом, крім випадків, визначених законом.

Відповідно до частини першої статті 92 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» Вища кваліфікаційна комісія суддів України є державним колегіальним органом суддівського врядування, який на постійній основі діє у системі правосуддя України.

Статтею 93 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» визначено повноваження Комісії, до яких згідно з пунктами 2, 6 частини першої цієї статті належить проведення добору кандидатів для призначення на посаду судді і затвердження порядку складання кваліфікаційного іспиту та методики оцінювання кандидатів.

Відповідно до пунктів 1 та 4 частини першої статті 70 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» передбачено, що добір на посаду судді місцевого суду здійснюється в порядку, визначеному цим Законом, та, окрім іншого, включає в себе такі етапи, як оголошення добору на посаду судді та складання кваліфікаційного іспиту.

Статтею 71 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» визначено, що про оголошення добору Комісія ухвалює рішення, яке оприлюднює на офіційному веб-сайті Комісії та офіційному веб-порталі судової влади України.

У рішенні про оголошення добору Комісія обов`язково зазначає кінцевий строк подання заяви та документів для участі у доборі, що не може бути меншим за 30 днів з дня оприлюднення рішення, а також прогнозовану кількість вакантних посад суддів, стосовно яких оголошено добір.

Суд звертає увагу на те, що питання складання кваліфікаційного іспиту, в тому числі і проходження тестування щодо когнітивних здібностей, регулюється статтею 74 Закону України «Про судоустрій і статус суддів». Суд наголошує на тому, що після оголошення рішенням Вищої кваліфікаційної комісії суддів України від 11 грудня 2024 року № 366/зп-24 добору кандидатів на посаду судді місцевого суду до частин п`ятої та шостої статті 74 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» вносилися зміни, які стосувалися тестування знань з історії української державності. Відтак вказані зміни не впливають на вирішення спору по суті.

Суд звертає увагу на те, що застосовує статтю 74 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» в редакції, чинній на момент призначення та складання тестування щодо когнітивних здібностей.

Крім того, питання складання та оцінювання кваліфікаційного іспиту регулюється Положенням №185/зп-24, яке визначає організаційно-правові засади підготовки та проведення кваліфікаційного іспиту, форму та зміст тестувань, практичних завдань, методику оцінювання результатів іспиту під час добору на посаду судді місцевого суду, кваліфікаційного оцінювання та у зв`язку з наміром судді бути переведеним до іншого місцевого суду, а також засади формування рейтингу і резерву кандидатів на посаду судді місцевого суду.

Відповідно до частини першої статті 74 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» кваліфікаційний іспит є атестуванням професійної компетентності кандидата на посаду судді з метою виявлення належних знань, рівня підготовки та здатності здійснювати правосуддя у відповідному суді.

Частинами другою-четвертою статті 74 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» передбачено, що підставою для допуску до складання кваліфікаційного іспиту є рішення Комісії.

Кваліфікаційний іспит проводиться шляхом складання анонімних тестувань та практичних завдань. Анонімне тестування проводиться щодо когнітивних здібностей, історії української державності, загальних знань у сфері права та однієї або кількох спеціалізацій суду на вибір: адміністративної, господарської та загальної (цивільної і кримінальної). Практичні завдання проводяться щодо вибраної (вибраних) кандидатом спеціалізації (спеціалізацій) суду.

Форма та зміст тестувань, практичних завдань, а також порядок їх проведення затверджуються Комісією.

Частиною п`ятою статті 74 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» визначено, що кандидат на посаду судді вважається таким, що склав кваліфікаційний іспит з вибраної спеціалізації суду, якщо він:

1) набрав не менше 75 відсотків максимально можливого бала за тестування щодо загальних знань у сфері права та відповідної спеціалізації суду;

2) набрав не менше 75 відсотків максимально можливого бала за виконання практичного завдання щодо відповідної спеціалізації суду;

3) успішно пройшов тестування щодо когнітивних здібностей та історії української державності. Успішним проходженням вважається набрання кандидатом середнього допустимого бала тестування щодо когнітивних здібностей та історії української державності, встановленого Комісією.

Відповідно до частини шостої статті 74 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» Комісія встановлює прохідний бал кваліфікаційного іспиту, який не може бути нижчим за 75 відсотків максимально можливого бала за відповідне тестування (крім тестування щодо когнітивних здібностей та історії української державності) та виконання практичного завдання кваліфікаційного іспиту.

Зазначена норма встановлює мінімально можливий прохідний бал (75 відсотків максимально можливого бала) за тестування щодо загальних знань у сфері права та відповідної спеціалізації суду та виконання практичного завдання кваліфікаційного іспиту.

Під час добору прохідний бал для кандидатів встановлюється з урахуванням кількості посад, щодо яких оголошено добір.

Частиною десятою статті 74 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» визначено, що кандидат на посаду судді, який склав кваліфікаційний іспит, але не набрав прохідний бал, може використати результати такого іспиту під час участі у наступному доборі на посаду судді, оголошеному протягом двох років з дня затвердження таких результатів.

Проаналізувавши зазначене вище правове регулювання, Суд наголошує на тому, що Закон України «Про судоустрій і статус суддів» не визначає прохідний бал для успішного проходження тестування щодо когнітивних здібностей, а покладає обов`язок на Комісію встановити такий бал.

При цьому Закон вказує на необхідність врахувати кількість посад, щодо яких оголошено добір при встановленні прохідного бала.

Як зазначалося вище, добір кандидатів на посаду судді місцевого суду оголошено рішенням Комісії від 11 грудня 2024 року № 366/зп-24 з урахуванням 1 800 прогнозованих вакантних посад суддів у місцевих судах.

Таку кількість прогнозованих вакантних посад суддів у місцевих судах визначено з огляду на наявні вакантні посади суддів у місцевих судах, які не припинили роботу та готові до заміщення, посади, які можуть утворитися за результатами конкурсів на зайняття вакантних посад суддів в апеляційних судах та Вищому антикорупційному суді, а також у разі звільнення суддів з посад.

Відповідно до вказаних розрахунків серед 1 800 прогнозованих вакантних посад суддів у місцевих судах: 1 400 - у місцевих загальних судах; 200 - у місцевих адміністративних судах; 200 - у місцевих господарських судах.

З метою участі в доборі на посаду судді місцевого суду, оголошеного 11 грудня 2024 року, та з наміром бути переведеними до іншого місцевого суду, звернулося 9 337 осіб.

Рішенням Вищої кваліфікаційної комісії суддів України від 12 травня 2025 року № 105/зп-25, призначено кваліфікаційний іспит для кандидатів на посаду судді місцевого суду та суддів в межах добору.

Цим же рішенням встановлено прохідний бал кожного етапу кваліфікаційного іспиту, в тому числі і третього етапу кваліфікаційного іспиту (тестування когнітивних здібностей). Зокрема, визначено прохідний бал третього етапу кваліфікаційного іспиту (тестування когнітивних здібностей) з урахуванням того, що до четвертого етапу допускаються учасники, які набрали бал, не нижче 55 відсотків максимально можливого бала, у кількості не більше: 2 800 кандидатів на посаду судді місцевого загального суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого загального суду; 400 кандидатів на посаду судді місцевого адміністративного суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого адміністративного суду; 400 кандидатів на посаду судді місцевого господарського суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого господарського суду.

При цьому Комісія, враховуючи кількість вакантних посад та кількості осіб, які виявили взяти участь у доборі, вважала за необхідне встановити прохідний бал з урахуванням двох критеріїв:

1) відсотка від максимально можливого бала за кожен етап кваліфікаційного іспиту;

2) співвідношення кількості кандидатів на посаду судді та суддів, які успішно складуть етап кваліфікаційного іспиту, до кількісті прогнозованих вакантних посад суддів у місцевих судах, з урахуванням яких оголошено добір кандидатів на посаду судді місцевого суду.

Суд наголошує на тому, що Комісія зобов`язана встановити прохідний бал, який би дозволяв кандидату бути допущеним до наступного етапу та продовжувати брати участь у доборі, що нею і було зроблено.

Як зазначалося вище, рішенням Вищої кваліфікаційної комісії суддів України від 27 серпня 2025 року № 162/зп-25 призначено тестування когнітивних здібностей у межах кваліфікаційного іспиту кандидатів на посаду судді місцевого суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до іншого місцевого суду.

Окрім іншого, цим рішенням встановлено середній допустимий бал третього етапу кваліфікаційного іспиту (тестування когнітивних здібностей) для кандидатів на посаду судді місцевого суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до іншого місцевого суду - 55 відсотків максимально можливого бала, або 33 бали та визначено прохідний бал третього етапу кваліфікаційного іспиту (тестування когнітивних здібностей) з урахуванням того, що до четвертого етапу допускаються учасники, які набрали бал, не нижче 55 відсотків максимально можливого бала, зокрема, у кількості не більше 2 800 кандидатів на посаду судді місцевого загального суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого загального суду.

Аналізуючи спірні правовідносини, Суд виходить з того, що рішенням Комісії добір на посаду судді місцевого суду оголошено в межах трьох окремих спеціалізацій, а саме: для місцевих загальних судів, місцевих адміністративних судів та місцевих господарських судів. Такий поділ безпосередньо обумовлений структурою судової системи України, різною предметною юрисдикцією відповідних судів, а також різною прогнозованою кількістю вакантних посад суддів у кожному з видів судів.

Із матеріалів справи вбачається, що у процесі оголошення добору Комісія визначила окремі прогнозовані показники вакантних посад за кожною спеціалізацією, які стали підставою для планування та організації всієї процедури добору, у тому числі кількості кандидатів, які можуть бути допущені до окремих етапів кваліфікаційного іспиту. За таких обставин Суд дійшов висновку, що мета добору - ефективне заміщення вакантних посад суддів - може бути досягнута лише за умови співвіднесення результатів кваліфікаційного іспиту з потребами кожної спеціалізації окремо, а не шляхом узагальнення кількості посад усіх місцевих судів незалежно від спеціалізацій.

Суд звертає увагу, що кандидат на посаду судді не позбавлений можливості брати участь у доборі одночасно за кількома спеціалізаціями. Водночас Суд наголошує, що одна і та сама особа об`єктивно не може бути призначена суддею в судах різної юрисдикції одночасно. За таких обставин факт участі кандидата у доборі одночасно за кількома спеціалізаціями не впливає та не повинен впливати на порядок і умови проведення кваліфікаційного оцінювання, яке здійснюється в межах кожної спеціалізації.

Суд вважає, що проведення процедур кваліфікаційного іспиту, у тому числі визначення прохідних балів та кількості кандидатів, допущених до наступних етапів, є логічно виправданим і правомірним саме в межах кожної спеціалізації, з урахуванням прогнозованої кількості вакантних посад суддів відповідної юрисдикції. Такий підхід забезпечує баланс між кількістю кандидатів та реальною потребою судової системи в судах, сприяє формуванню дієвого кадрового резерву та відповідає завданням і меті добору на посаду судді.

Крім того, застосування спеціалізаційного підходу під час проведення кваліфікаційного іспиту відповідає принципам правової визначеності та рівності, оскільки всі кандидати в межах однієї спеціалізації перебувають в однакових умовах, оцінюються за єдиними критеріями та з наперед відомими правилами допуску до наступних етапів. Водночас відмова від такого підходу і застосування узагальнених показників для всіх спеціалізацій призвела б до спотворення мети добору та створення необґрунтованих диспропорцій між потребами різних видів судів.

З огляду на викладене Суд доходить висновку, що оголошення добору в межах трьох спеціалізацій об`єктивно зумовлює проведення процедур кваліфікаційного іспиту окремо в межах кожної з них, а також здійснення допуску кандидатів до кожного наступного етапу кваліфікаційного оцінювання саме в межах відповідної спеціалізації, з урахуванням прогнозованої кількості вакантних посад суддів.

Щодо покликання позивача на те, що у спірних правовідносинах саме недоотримання 0,23 бала на третьому етапі кваліфікаційного іспиту перешкодило позивачу у доступу до професії судді, Суд звертає увагу на наступне.

Кваліфікаційний іспит, як складова процедури добору на посаду судді, за своєю правовою природою є конкурентною процедурою, яка передбачає встановлення чітких, наперед визначених та однакових для всіх учасників критеріїв оцінювання. Одним із таких критеріїв є прохідний бал, що виконує функцію об`єктивного порогового показника, недосягнення якого унеможливлює подальшу участь кандидата у відповідному етапі добору.

Суд зазначає, що чинне нормативне регулювання не містить положень, які б передбачали можливість допуску кандидата до наступного етапу кваліфікаційного іспиту у разі недосягнення ним установленого прохідного бала, незалежно від того, якою є величина відхилення між фактично набраним результатом та пороговим значенням. Сам по собі факт мінімальної різниці у балах не створює правових підстав для відступу від загальних правил проведення іспиту.

Аргументи позивача щодо того, що різниця у 0,23 бала не є суттєвою, ґрунтуються на суб`єктивному сприйнятті результату іспиту, тоді як правова оцінка дій Комісії має здійснюватися з урахуванням об`єктивних критеріїв, визначених нормативно-правовими актами. Суд звертає увагу, що будь-яке коригування прохідного бала з огляду на незначність різниці фактично означало б створення індивідуального винятку для окремого кандидата, що суперечило б принципам рівності учасників процедури та правової визначеності.

Крім того, Суд зауважує, що встановлення чіткої межі між кандидатами, які подолали прохідний бал, і тими, які його не досягли, є неминучим елементом будь-якої конкурсної процедури. За таких умов сам по собі факт того, що окремі кандидати не долають прохідний бал із мінімальним відхиленням, не може розцінюватися як прояв надмірного формалізму або як порушення їхніх прав.

Покликання позивача на наявність у Положенні № 185/зп-24 механізму округлення балів під час оцінювання практичного завдання Суд вважає необґрунтованими, з огляду на наступне.

Методика оцінювання учасників іспиту встановлюється Розділом 5 Положенням №185/зп-24, зокрема в пункті 5.4 встановлено, що методика оцінювання результатів тестування когнітивних здібностей визначається окремим рішенням Комісії.

Рішенням Вищої кваліфікаційної комісії суддів України від 27 серпня 2025 року № 162/зп-25, яким призначено тестування когнітивних здібностей у межах кваліфікаційного іспиту кандидатів на посаду судді місцевого суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до іншого місцевого суду також визначено особливості порядку проведення тестування когнітивних здібностей та методики оцінювання його результатів (додаток 2 до рішення).

Зокрема, визначено такий порядок проведення та оцінювання тестування когнітивних здібностей.

Кожен учасник тестування отримує індивідуальний варіант із 40 запитань. Час складання тестування - 30 хвилин.

Завдання обираються із бази завдань автоматично у такій послідовності:

1) вербальне мислення (простий рівень) - 10 завдань;

2) вербальне мислення (середній рівень) - 7 завдань;

3) вербальне мислення (складний рівень) - 3 завдання;

4) абстрактне мислення (простий рівень) - 6 завдань;

5) абстрактне мислення (середній рівень) - 4 завдання;

6) абстрактне мислення (складний рівень) - 2 завдання;

7) логічні завдання (простий рівень) - 3 завдання;

8) логічні завдання (середній рівень) - 3 завдання;

9) логічні завдання (складний рівень) - 2 завдання.

Результат тестування виводиться інформаційною системою на підставі балів, отриманих учасником за кожну правильну відповідь (від 0 балів до 40 балів), та з урахуванням коефіцієнта складності тестування, а саме:

- 1,22 - коефіцієнт складності запитань простого рівня;

- 1,55 - коефіцієнт складності запитань середнього рівня;

- 2,16 - коефіцієнт складності запитань високого рівня.

Як убачається з матеріалів справи та положень Положення № 185/зп-24, тестування когнітивних здібностей проводиться в автоматизованому режимі із застосуванням інформаційної системи Комісії, яка формує для кожного учасника індивідуальний варіант тесту, що складається з 40 запитань різного типу та рівня складності. Час виконання тестових завдань є фіксованим і становить 30 хвилин для кожного учасника.

Суд встановив, що тестові завдання автоматично добираються інформаційною системою з єдиної бази у чітко визначеній послідовності та пропорції за видами мислення (вербальне, абстрактне, логічне) та рівнями складності (простий, середній, складний). Такий алгоритм забезпечує однакову структуру тесту для всіх учасників, незалежно від конкретного набору запитань, що, у свою чергу, унеможливлює будь-який вплив людського фактора на формування тесту або оцінювання його результатів.

Оцінювання кожного тестового завдання здійснюється за бінарним принципом: правильна відповідь оцінюється в 1 бал, неправильна відповідь або відсутність відповіді - у 0 балів. За таких умов проміжний результат тестування може становити від 0 до 40 балів і є результатом виключно факту правильності чи неправильності відповідей учасника.

Подальше формування підсумкового результату здійснюється шляхом математичного перерахунку отриманих балів із застосуванням заздалегідь визначених коефіцієнтів складності, а саме: 1,22 - для запитань простого рівня, 1,55 - для запитань середнього рівня та 2,16 - для запитань високого рівня. Застосування таких коефіцієнтів є обов`язковим, однаковим для всіх учасників та не передбачає будь-якої можливості індивідуального коригування результату конкретного кандидата.

Таким чином, підсумковий бал тестування когнітивних здібностей є точним числовим значенням, сформованим шляхом автоматизованого підрахунку за єдиною формулою, без участі суб`єкта владних повноважень у процесі оцінювання результату конкретного учасника.

За таких обставин Суд доходить висновку, що відсутність механізму округлення результатів тестування когнітивних здібностей є об`єктивно зумовленою самою природою цього етапу кваліфікаційного іспиту. Застосування округлення в умовах автоматизованого тестування призвело б не до усунення суб`єктивного чинника, а до штучного втручання в результати математичного підрахунку, що суперечило б принципам рівності учасників, правової визначеності та передбачуваності процедури.

Суд також зазначає, що передбачений Положенням № 185/зп-24 механізм округлення результатів при оцінюванні практичного завдання має іншу правову природу та функціональне призначення, оскільки застосовується до середнього арифметичного бала, сформованого на підставі індивідуальних оцінок членів комісії, і спрямований на мінімізацію впливу суб`єктивного фактору. Натомість тестування когнітивних здібностей не передбачає жодної оціночної дискреції, що виключає необхідність і можливість застосування аналогічного механізму.

З огляду на викладене, Cуд вважає, що відсутність округлення результатів тестування когнітивних здібностей повністю відповідає встановленому порядку оцінювання, не свідчить про надмірний формалізм та не порушує прав позивача, а доводи позивача у цій частині є необґрунтованими.

Суд також враховує, що визначення прохідного бала третього етапу кваліфікаційного іспиту здійснювалося Комісією в межах наданих їй дискреційних повноважень та з урахуванням кількості кандидатів і прогнозованої кількості вакантних посад суддів відповідної спеціалізації. За таких обставин встановлення прохідного бала не може вважатися довільним чи таким, що не переслідує легітимну мету.

За таких обставин Суд доходить висновку, що оскаржувані рішення та дії Вищої кваліфікаційної комісії суддів України є правомірними, прийнятими з дотриманням вимог законодавства, а доводи позивача не спростовують законності спірних рішень.

Розглянувши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, Суд дійшов висновку, що позовні вимоги ОСОБА_1 не підлягають задоволенню.

На підставі викладеного та керуючись статтями 241-246, 266 Кодексу адміністративного судочинства України, Суд

ВИРІШИВ:

Відмовити у задоволенні позову ОСОБА_1 до Вищої кваліфікаційної комісії суддів України про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення Верховного Суду, якщо його не скасовано, набирає законної сили після набрання законної сили рішенням Великої Палати Верховного Суду за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене до Великої Палати Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення (з дня складення повного судового рішення).

Головуюча Р. Ф. Ханова

Судді І. А. Гончарова

І. Л. Желтобрюх

І. Я. Олендер

В. П. Юрченко