Справа № 240/22028/25
Суддя: Лотуга В. Ф.
Дата ухвалення: 2026-01-26 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ПУЛИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ЖИТОМИРСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Номер провадження 2-а/292/7/26
У Х В А Л А

26 січня 2026 року селище Пулини

Суддя Пулинського районного суду Житомирської області Лотуга В.Ф., розглянувши позовну заяву представника позивача ОСОБА_1 - адвоката Максімова Павла Олександровича до ІНФОРМАЦІЯ_1 про визнання рішення протиправним, його скасування та зобов"язання вчинити певні дії,-

В С Т А Н О В И В :

Представник позивача звернувся до суду з адміністративним позовом в якому просить визнати протиправним та скасувати рішення ІНФОРМАЦІЯ_2 , оформлене у формі відповіді від 21.04.2025 вих.№6/752; зобов"язати ІНФОРМАЦІЯ_3 скасувати постанову начальнику ІНФОРМАЦІЯ_4 ОСОБА_2 №6/295 від 19.12.2024 про притягнення ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , до адміністративної відповідальності за ч.3 ст.210-1 КУпАП у виді штрафу в сумі 17000 грн. та стягнути з відповідача судовий збір.

Вирішуючи питання про відкриття провадження у справі, суддя приходить до наступного висновку.

Позовна заява за формою та змістом повинна відповідати ст. 160 КАС України, а також вимогам ст. 161 КАС України.

У відповідності до ч. 5 ст. 160 КАС України, позовна заява поряд з іншими вимогами повинна містити:

- зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Відповідно до ч.1. ст.5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом: 1) визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень; 2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень; 3) визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій; 4) визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії; 5) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб`єкта владних повноважень; 6) прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1-4 цієї частини та стягнення з відповідача - суб`єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю.

Згідно пунктів 3, 4 ч.2 ст. 245 КАС України у разі задоволення позову суд може прийняти рішення про визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій; визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії.

Юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах визначених ст.19 КАС України, зокрема у спорах фізичних чи юридичних осіб із суб`єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи індивідуальних актів), дій чи бездіяльності, крім випадків, коли для розгляду таких спорів законом встановлено інший порядок судового провадження.

Під змістом позовних вимог розуміється визначення способу захисту свого права, свободи чи інтересу згідно із ч.1 ст.5 КАС України, який має бути сформульований максимально чітко і зрозуміло, оскільки від якості позовної заяви, юридично правильного змісту позовних вимог, зазначення способу судового захисту залежить швидкий і ефективний розгляд справи.

Всупереч зазначеним нормам, у позовній заяві позивачем визначено зміст позовних вимог, який не відповідає визначено способу захисту прав згідно ч.1 ст.5 КАС України.

Відповідно до висновку Верховного Суду в ухвалі від 23.01.2019 у справі №9901/35/19 під змістом позовних вимог розуміється визначення способу захисту свого права, тому особа, звертаючись до суду із позовною заявою, повинна чітко зазначити дії чи бездіяльність суб`єкта владних повноважень, що порушили її право, та повинна вказати спосіб захисту свого порушеного права.

Верховний Суд у справі №640/16224/19 (провадження №К/9901/22967/20) зауважує, що як протиправну бездіяльність суб`єкта владних повноважень треба розуміти зовнішню форму поведінки (діяння) цього органу/його посадової особи, яка полягає (проявляється) у неприйнятті рішення чи у нездійсненні юридично значимих й обов`язкових дій на користь заінтересованих осіб, які на підставі закону та/або іншого нормативно-правового регулювання віднесені до компетенції суб`єкта владних повноважень, були об`єктивно необхідними і реально можливими для реалізації, але фактично не були здійснені. Для визнання бездіяльності протиправною недостатньо одного лише факту неналежного та/або несвоєчасного виконання обов`язкових дій. Важливими є також конкретні причини, умови та обставини, через які дії, що належали обов`язковому виконанню відповідно до закону, фактично не були виконані чи були виконані з порушенням строків.

Під час звернення до суду позивачем необхідно пред`явити в позові основну позовну вимогу (визнання рішення, дій (бездіяльності) суб`єкта владних повноважень протиправними) та похідну позовну вимогу (зобов`язання скасування рішення, утриматися від вчинення певних дій чи вчинити певні дії).

У той же час, представником позивача заявлено вимогу про визнання протиправним та скасування рішення оформлене у формі відповіді від 21.04.2025, яке не є рішенням, а є відповіддю за результатами розгляду його скарги.

Крім того, заявлена друга вимога у виді зобов`язання ІНФОРМАЦІЯ_2 скасувати постанову про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 виходить за межі повноважень суду в адміністративному судочинстві, оскільки скасування такого рішення є одним з повноважень відповідного органу, за результатами розгляду скарги на прийняте рішення і лише у разі встановлення для цього підстав.

Згідно ст.9 КАС України суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог.

Відповідно до ч. 3 ст. 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Із змісту позовних вимог вбачається, що позивач подав до суду позов, який містить дві вимоги немайнового характеру: 1) визнати протиправним та скасування рішення ІНФОРМАЦІЯ_2 оформлене в формі відповіді від 21.04.2025; 2) зобов"язати ІНФОРМАЦІЯ_3 скасувати постанову начальника ІНФОРМАЦІЯ_6 ОСОБА_2 від 19.12.2024 № 6/295 про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності.

Відповідно до ч.1 ст.3 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

Згідно ч.3 ст.6 Закону України "Про судовий збір" у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Відповідно до ч.1 ст.4 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Законом України "Про державний бюджет України на 2025 рік" установлено прожитковий мінімум для працездатних осіб з січня 2025 року у розмірі 3028 грн.

Частиною 3 ст.4 Закону України "Про судовий збір" визначена ставка судового збору за подання до суду позовної заяви немайнового характеру фізичною особою ставка судового збору становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

З вищенаведеного слідує, що мінімальна ставка судового збору за подання позову, який містить вимогу немайнового характеру, складає 1211,20 гривень.

Згідно квитанції від 21.08.2025, позивач сплатив судовий збір в сумі 1211 грн. 20 коп., тоді як потрібно було 2422 грн. 40 коп.

Отже, позивачу необхідно сплатити судовий збір ще за одну вимогу немайнового характеру у розмірі 1211,20 грн.

Згідно ч.ч. 1, 2, 3 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. Суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху також у разі, якщо позовну заяву подано особою, яка відповідно до частини шостої статті 18 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

При таких обставинах, позовну заяву слід залишити без руху, про що повідомити позивача та його представника і надати їм строк для усунення вказаних в даній ухвалі недоліків.

Керуючись ст.ст.160, 169, 248 КАС України, суддя,-

П О С Т А Н О В И В :

Позовну заяву представника позивача ОСОБА_1 - адвоката Максімова Павла Олександровича до ІНФОРМАЦІЯ_1 про визнання рішення протиправним, його скасування та зобов"язання вчинити певні дії, залишити без руху, про що повідомити позивача та його представника

Надати позивачу строк в межах десяти днів з дня вручення копії ухвали суду для усунення зазначених в ній недоліків.

Роз`яснити позивачу, що якщо відповідно до ухвали суду у встановлений строк вимоги ухвали суду будуть виконані, позовна заява буде вважатися поданою в день первісного її подання, а інакше заява буде вважатися неподаною і повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя В.Ф.Лотуга