Справа № 240/21011/25
Суддя: Майстренко Наталія Миколаївна
Дата ухвалення: 2026-01-27 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

27 січня 2026 року м. Житомир справа № 240/21011/25

категорія 112010200

Житомирський окружний адміністративний суд у складі судді Майстренко Н.М., розглядаючи у письмовому провадженні адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Житомирській області про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії,

встановив:

До Житомирського окружного адміністративного суду звернувся ОСОБА_1 із позовом до Головного управління Пенсійного фонду України в Житомирській області про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії, в якому він просить суд:

- визнати протиправним та скасувати рішення Головного управління Пенсійного фонду України в Житомирській області № 24840-21371/Б-02/8-0600/25 від 20.06.2025 року у зарахуванні до страхового стажу періоду роботи з 01.08.1988 по 30.06.1991 на підставі трудової книжки;

- зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України в Житомирській області зарахувати позивачу до трудового (страхового) стажу період роботи з 01.08.1988 по 30.06.1991 в Суслівському хмелерадгоспі, Носівському хмелерадгоспі, в подальшому реорганізованому в СФГ "Тетерів", здійснити перерахунок пенсії з 21.05.2025 року з урахуванням такого страхового стажу та виплачувати її з 21.05.2025 року і в подальшому з урахуванням перерахунку.

Ухвалою Житомирського окружного адміністративного суду від 01.09.2025 відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження в порядку статей 258-263 КАС України.

Разом із адміністративний позовом, позивачем подано клопотання про виклик свідків: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 .

В обґрунтування клопотання позивач зазначає, що відмова пенсійного органу у зарахуванні до трудового стажу позивача періоду роботи з 01.08.1988 по 30.06.1991 в Суслівському хмелерадгоспі, Носівському хмелерадгоспі, в подальшому реорганізованому в СФГ "Тетерів", через порушення вимог "Інструкції про порядок ведення трудових книжок на підприємствах, в установах і організаціях", затвердженої Держкомпраці СРСР від 20.06.1974 № 162, а також "Порядку підтвердження наявного стажу роботи для призначення пенсії за відсутності трудової книжки або відповідних записів у ній", затвердженого постановою КМУ від 12.08.1993 року № 637, порушує права позивача на пенсійне забезпечення.

За твердженням позивача той факт, що він працював у спірний період на різних посадах в хмелерадгоспі, може бути підтверджений свідками, зазначеними у поданій заяві.

Розглянувши подану заяву та матеріали справи, суд дійшов до висновку про таке.

Відповідно до частин 1 та 2 статті 65 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) як свідок в адміністративній справі судом може бути викликана будь-яка особа, якій відомі обставини, що належить з`ясувати у справі. Свідок викликається в судове засідання з ініціативи суду або учасників справи. Учасник справи, заявляючи клопотання про виклик свідка, повинен зазначити його ім`я, місце проживання (перебування), роботи чи служби та обставини, щодо яких він може дати показання.

Згідно із статтею 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Відповідно до частини 1 статті 91 КАС України показаннями свідка є повідомлення про відомі йому обставини, які мають значення для справи.

Як передбачено статтею 92 КАС України, виклик свідка здійснюється за заявою учасника справи. У заяві про виклик свідка зазначаються його ім`я, місце проживання (перебування) або місце роботи, обставини, які він може підтвердити. Заява про виклик свідка має бути подана до або під час підготовчого судового засідання, а якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання у справі. В ухвалі про відкриття провадження у справі або в іншій ухвалі, якою суд вирішує питання про виклик свідка, суд попереджає свідка про кримінальну відповідальність за завідомо неправдиве показання чи відмову від давання показань на вимогу суду.

Постановою Кабінету Міністрів України від 12.08.1993 року № 637 затверджено "Порядок підтвердження наявного трудового стажу для призначення пенсій за відсутності трудової книжки або відповідних записів у ній" (далі - Порядок № 637).

Відповідно до пунктів 1-2 Порядку № 637 основним документом, що підтверджує стаж роботи, є трудова книжка. За відсутності трудової книжки або відповідних записів у ній трудовий стаж встановлюється на підставі інших документів, виданих за місцем роботи, служби, навчання, а також архівними установами.

У разі коли документи про трудовий стаж не збереглися, підтвердження трудового стажу здійснюється органами Пенсійного фонду на підставі показань свідків.

Порядок № 637 регламентує таку процедуру підтвердження трудового стажу показаннями свідків.

Згідно п.17 Порядку № 637 за відсутності документів про наявний стаж роботи та неможливості їх одержання у зв`язку із стихійним лихом, аваріями, катастрофами або іншими надзвичайними ситуаціями стаж роботи, який дає право на пенсію, встановлюється на підставі показань не менше двох свідків, які б знали заявника по спільній з ним роботі на одному підприємстві, в установі, організації (в тому числі колгоспі) або в одній системі.

За нормами п. 18 Порядку № 637 за відсутності документів про наявний стаж роботи і неможливості одержання їх внаслідок ліквідації підприємства, установи, організації або відсутності архівних даних з інших причин, ніж ті, що зазначені в пункті 17 цього Порядку, стаж роботи установлюється на підставі показань не менше двох свідків, які б знали заявника по спільній з ним роботі на одному підприємстві, в установі, організації (в тому числі колгоспі) або в одній системі і мали документи про свою роботу за час, стосовно якого вони підтверджують роботу заявника.

Таким чином, Порядок № 637 визначає умови підтвердження трудового стажу показаннями свідків (показання не менше двох свідків, які б знали заявника по спільній з ним роботі; за наявності у свідків документів про свою роботу за час, стосовно якого вони підтверджують роботу заявника).

Разом з тим, суд враховує положення частини 2 статті 74 КАС України, відповідно до якої обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

З наявних у справі матеріалів вбачається, наявність трудової книжки позивача, у якій містяться записи про роботу у період 1988-1991р.р. в Суслівському хмелерадгоспі, який згідно записів трудової книжки в подальшому перейменованого в Носівський хмелерадгосп, який, в свою чергу, був реорганізований в СФГ "Тетерів.

Крім того, у клопотанні про виклик свідків не доведено неможливості встановлення судом відповідних обставин з наявних у справі матеріалів та доказів, наданих учасниками справи.

Враховуючи зазначене, суд дійшов висновку, що клопотання позивача про виклик свідків є необґрунтованим та не підлягає задоволенню.

При цьому, суд зазначає, що із змісту статті 212 КАС України, якою встановлений порядок допиту свідків, також слідує, що допит свідків здійснюється головуючим у справі суддею виключно в межах судового засідання.

Разом з тим, розгляд даної справи здійснюється за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у письмовому провадженні) за наявними у справі матеріалами. Отже, судові засідання у даній справі судом призначатися не будуть, що виключає можливість виклику та допиту свідків. Таким чином, процедура допиту свідка не може бути дотримана судом у разі непроведення судового засідання.

Керуючись ст.ст. 65, 72, 74, 91, 92, 248 КАС України, суд

ухвалив:

У задоволенні клопотання позивача про виклик свідків відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання та оскарженню не підлягає, але заперечення проти неї можуть бути включені до апеляційної чи касаційної скарги на рішення чи ухвалу суду, прийняту за наслідками розгляду справи.

Суддя Н.М. Майстренко