Справа № 140/649/26
Суддя: Шепелюк Віталій Леонідович
Дата ухвалення: 2026-01-26 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ВОЛИНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

26 січня 2026 року ЛуцькСправа № 140/649/26
Суддя Волинського окружного адміністративного суду Шепелюк В.Л., вивчивши позовну заяву ОСОБА_1 до Кабінету Міністрів України про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулася з позовом до Кабінету Міністрів України, в якому просить поновити її право на інформацію та отримання належних копій від архівного підрозділу Секретаріату Кабінету Міністрів України: належним чином завірену копію нормативно-правового акту «Про встановлення прожиткового мінімуму», який прийнято на засіданнях Кабінету Міністрів України, проведених згідно зі статтею 3 Закону України «Про Кабінет Міністрів України» на виконання абзацу першого статті 4 Закону України «Про прожитковий мінімум»: «прожитковий мінімум встановлюється Кабінетом Міністрів України» та частини другої статті 49 Закону країни «Про Кабінет Міністрів України»: «Акти Кабінету Міністрів України нормативного характеру видаються у формі постанов Кабінету Міністрів України».

За приписами пункту 3 частини першої статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, зокрема, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Позовну заяву належить залишити без руху з наступних підстав.

Пунктом 2 частини п`ятої статті 160 КАС України передбачено, що в позовній заяві зазначаються: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, адреса електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

У порушення зазначених вимог у позовній заяві не зазначено: ідентифікаційного коду відповідача в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, реєстраційного номеру облікової картки платника податків позивача (за його наявності) або номер і серія паспорта, адреса електронної пошти відповідача, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету (за відсутності таких даних про це необхідно зазначити у позові).

При цьому, суд звертає увагу, що вказання відомостей щодо електронного кабінету не ставиться в залежність від обов`язковості мати зареєстрований електронний кабінет.

Відповідно до пунктів 4, 5 частини п`ятої статті 160 КАС України в позовній заяві зазначаються: зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Правову категорію «зміст позовних вимог» слід розуміти як дію суду, про вчинення якої позивач вимагає ухвалити судове рішення, що спрямована на задоволення певної матеріально-правової вимоги. Зважаючи на те, що рішення суду завжди спрямоване на захист конкретного суб`єктивного права, зміст позовних вимог не може бути абстрактним чи містити певні умовні категорії і повинен формулюватись максимально чітко і зрозуміло, оскільки від якості позовної заяви, юридично правильного змісту позовних вимог, зазначення способу судового захисту залежить швидкий і ефективний розгляд справи.

Зміст та обсяг порушеного права та виклад обставин, якими воно підтверджується, в кожному конкретному випадку можуть бути різними, але поряд з цим принаймні на рівні формулювання викладу їх змісту мають бути достатніми, щоб визначити предмет спору, його юрисдикційну належність, характер вимог, часові рамки події порушення, нормативне регулювання спірних відносин, а також обставини, за яких можна ухвалити одне із обов`язкових процесуальних рішень, пов`язаних із визнанням позовної заяви прийнятною/неприйнятною.

Суд зазначає, що обов`язок по визначенню (формулюванню) позовних вимог, з якими особа звертається до суду за захистом своїх прав на етапі подання позовної заяви процесуальним законодавством покладено саме на позивача, саме для цього законодавцем визначені вимоги до позовної заяви, що міститься в статті 160 КАС України.

У контексті наведеного позовна заява повинна містити максимально чітко і зрозуміло сформовані позовні вимоги, звернені до конкретного відповідача.

Частиною першою статті 5 КАС України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом: 1) визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень; 2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень; 3) визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій; 4) визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії; 5) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб`єкта владних повноважень; 6) прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1-4 цієї частини та стягнення з відповідача - суб`єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю.

Отже, визначальною підставою звернення до суду із позовною заявою є ймовірне, на думку позивача, порушення його прав, свобод чи інтересів рішенням, дією або бездіяльністю суб`єкта владних повноважень. При цьому вимога про визнання протиправними рішення, дій або бездіяльності відповідача (основна вимога) є передумовою для застосування іншого способу захисту порушеного права - зобов`язання вчинити дії (похідна вимога) як способу усунення наслідків протиправної поведінки відповідача (суб`єкта владних повноважень).

Наведені норми статті 5 КАС України співвідносяться з приписами частини другої статті 245 КАС України, згідно з якими у разі задоволення позову суд може прийняти рішення про визнання рішення, дій або бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправними та, відповідно, скасування рішення; зобов`язання утриматися від вчинення певних дій; визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії.

Обираючи спосіб захисту позивач просить: «поновити її право на інформацію та отримання належних копій від архівного підрозділу Секретаріату Кабінету Міністрів України: належним чином завірену копію нормативно-правового акту «Про встановлення прожиткового мінімуму», який прийнято на засіданнях Кабінету Міністрів України, проведених згідно зі статтею 3 Закону України «Про Кабінет Міністрів України» на виконання абзацу першого статті 4 Закону України «Про прожитковий мінімум»: «прожитковий мінімум встановлюється Кабінетом Міністрів України» та частини другої статті 49 Закону країни «Про Кабінет Міністрів України»: «Акти Кабінету Міністрів України нормативного характеру видаються у формі постанов Кабінету Міністрів України».

Таким чином, прохальна частина позову не відповідає вимогам процесуального закону, що в свою чергу унеможливлює належний розгляд даної справи судом.

Згідно з пунктом 11 частини п`ятої статті 160 КАС України в позовній заяві зазначається власне письмове підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Однак позивачем не подано такого письмового підтвердження.

Відповідно до частини третьої статті 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Як установлено частиною першою статті 3 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством. Відповідно до частини першої статті 4 зазначеного Закону судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Підпунктом 1 пункту 3 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» визначено, що ставки судового збору встановлюються у таких розмірах: за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною особою - 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Статтею 7 Закону України від 03 грудня 2025 року №4695-ІХ «Про Державний бюджет України на 2026 рік» установлено прожитковий мінімум на одну особу в розрахунку на місяць для працездатних осіб з 01 січня 2026 року 3328,00 грн.

Позивачем подано позов немайнового характеру, за подання якого необхідно сплатити судовий збір у розмірі 1331,20 грн (0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб) та надати суду докази сплати судового збору (оригінал платіжного документа).

Однак, позивач не надав доказів сплати судового збору за подання цього позову або документів, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно із частинами першою, другою статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Оскільки позовна заява не відповідає зазначеним вище вимогам, встановленим статтями 160, 161 КАС України, її належить залишити без руху, встановивши позивачу строк для усунення недоліків - десять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Позивачу у цей строк необхідно усунути зазначені недоліки позовної заяви шляхом подання (надіслання) до суду нової редакції позовної заяви, у якій визначити зміст позовних вимог (предмет позову) з урахуванням приписів частини першої статті 5 КАС України та вказати ідентифікаційний код відповідача в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, реєстраційний номер облікової картки платника податків позивача (за його наявності) або номер і серія паспорта, адресу електронної пошти відповідача, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету (за відсутності таких даних про це необхідно зазначити у позові), а також подати власне письмове підтвердження про те, що позивачем не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав, подати (надіслати) до суду документ про сплату судового збору в розмірі 1331,20 грн або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Керуючись статтями 160, 161, 169, 171, 248 КАС України,

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Кабінету Міністрів України про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити дії залишити без руху.

Встановити позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви десять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Роз`яснити, що у випадку не усунення недоліків позовної заяви у встановлений судом строк позовну заяву і додані до неї документи буде повернуто позивачеві без розгляду.

Копію ухвали надіслати особі, яка подала позовну заяву.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не може бути оскаржена окремо від рішення суду.

Суддя В. Л. Шепелюк