Справа № 140/16294/25
Суддя: Плахтій Наталія Борисівна
Дата ухвалення: 2026-01-28 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ВОЛИНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

28 січня 2026 року ЛуцькСправа № 140/16294/25
Волинський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого-судді Плахтій Н.Б.,

вивчивши заяву адвоката Дмитренка Володимира Павловича про зміну (доповнення) предмета позову, доповнення його підстав та перехід до розгляду справи в загальному позовному провадженні у справі за позовом ОСОБА_1 до військової частини НОМЕР_1 про визнання протиправними та скасування наказів,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 (далі позивач, ОСОБА_1 ) звернувся з позовом до військової частини НОМЕР_1 (далі в/ч НОМЕР_1 ) про визнання протиправними та скасування наказу від 17.10.2025 №2963 (з адміністративно-господарської діяльності) «Про поновлення на військовій службі матроса ІНФОРМАЦІЯ_1 », пунктів 26, 27 наказу від 17.10.2025 №299 (по стройовій частині), наказу від 19.11.2025 №1927 (з основної діяльності) «Про результати службового розслідування щодо неприбуття без поважних причин на службу з лікування матроса ОСОБА_2 ».

Ухвалою Волинського окружного адміністративного суду від 05.01.2026 прийнято дану позовну заяву до розгляду та відкрито спрощене позовне провадження у справі, вирішено судовий розгляд справи проводити без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).

21.01.2026 представник позивача адвокат Дмитренко В.П. подав заяву про зміну (доповнення) предмета позову, доповнення його підстав та перехід у розгляді справи від спрощеного позовного провадження до загального позовного провадження, у якій доповнив позовні вимоги новою та просить стягнути з в/ч НОМЕР_1 на користь ОСОБА_1 грошове забезпечення за період з 03.03.2024 по 19.11.2025 (20 місяців) у розмірі 2010000,00 грн. Зокрема, в заяві вказано, що видання командиром в/ч НОМЕР_1 оспорюваних наказів №2963, №299 (п.п.26, 27) та №1927, як це вбачається з їх змісту, унеможливлює нарахування та виплату ОСОБА_1 грошового забезпечення за період з 03.03.2024 по 19.11.2025, проте в разі скасування в судовому порядку цих наказів буде відновлений обов`язок щодо виплати грошового забезпечення за вказаний період.

Крім того, представник позивача, посилаючись на пункт 2 частини четвертої статті 257 КАС України, зазначає, що розгляд даної справи повинен проводитись за правилами загального позовного провадження.

Вирішуючи подану представником позивача заяву, суд приходить до таких висновків.

Частинами першою та другою статті 44 КАС України встановлено, що учасники справи мають рівні процесуальні права та обов`язки. Учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Згідно з пунктами 3, 6 частини третьої цієї статті учасники справи мають право подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб, а також користуватися іншими визначеними законом процесуальними правами.

Відповідно до частини першої статті 47 КАС України, крім прав та обов`язків, визначених у статті 44 цього Кодексу, позивач має право на будь-якій стадії судового процесу відмовитися від позову. Позивач має право змінити предмет або підстави позову, збільшити або зменшити розмір позовних вимог шляхом подання письмової заяви до закінчення підготовчого засідання або не пізніше ніж за п`ять днів до першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

У разі подання будь-якої заяви, визначеної частиною першою або третьою цієї статті, до суду подаються докази направлення копії такої заяви та копій доданих до неї документів іншим учасникам справи. Таке надсилання може здійснюватися в електронній формі через електронний кабінет з урахуванням положень статті 44 цього Кодексу. У разі неподання таких доказів суд не приймає до розгляду та повертає заявнику відповідну заяву, про що зазначає в ухвалі (частина восьма статті 47 КАС України).

Отже, процесуальним законом позивачу як ініціатору судового процесу надано широке коло процесуальних прав, у тому числі змінити предмет або підстави позову, збільшити або зменшити розмір позовних вимог.

Предметом позову є матеріально-правові вимоги позивача до відповідача, відповідно до яких суд має ухвалити рішення. Необхідність у зміні предмету позову може виникати тоді, коли початкові вимоги позивача не дають йому можливості задовольнити свої інтереси.

Зміна предмету адміністративного позову можлива у такі способи: 1) заміна одних позовних вимог іншими; 2) доповнення позовних вимог новими; 3) вилучення деяких із позовних вимог; 4) пред`явлення цих вимог іншому відповідачу в межах спірних правовідносин.

Підставою позову є обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, які складаються із фактів, що тягнуть за собою певні правові наслідки: зміну чи припинення правовідносин.

Зміна підстави адміністративного позову можлива у такі способи: 1) заміна одних фактичних чи правових підстав позову іншими; 2) доповнення фактичних чи правових підстав новими; 3) вилучення деяких із зазначених фактичних чи правових підстав.

Розміром позову є кількісна характеристика позовних вимог. Збільшити або зменшити розмір позовних вимог можна лише тоді, коли вони виражені у певному цифровому еквіваленті, наприклад, у грошовому розмірі. Доповнення позовних вимог новими відбувається шляхом зміни предмету позову, а не через збільшення розміру позовних вимог.

Необхідно зауважити, що предмет позову кореспондує із способами судового захисту права (змістом позову), які визначені статтею 5 КАС України, а тому зміна предмета позову означає зміну вимоги, що свідчить про обрання позивачем іншого, на відміну від первісно обраного, способу захисту порушеного права або його доповнення, у межах спірних відносин.

У постанові від 22.01.2020 у справі №826/19197/16 Верховний Суд підкреслив, що зміна предмета позову або підстав позову може відбуватися лише у межах спірних правовідносин. Одночасна зміна і предмета, і підстав позову не допускається. Наслідком розгляду заяви, зміст якої свідчить про одночасну зміну предмета і підстав позову є повернення такої заяви та розгляд раніше заявлених позовних вимог, якщо позивач не відмовляється від позову. Водночас у таких випадках позивач не позбавлений права звернутися з новим окремим позовом у загальному порядку.

Згідно із частиною третьою статті 262 КАС України підготовче засідання при розгляді справи за правилами спрощеного позовного провадження не проводиться. Якщо для розгляду справи у порядку спрощеного позовного провадження відповідно до цього Кодексу судове засідання не проводиться, процесуальні дії, строк вчинення яких відповідно до цього Кодексу обмежений першим судовим засіданням у справі, можуть вчинятися протягом тридцяти днів, а у випадках, визначених статтею 263 цього Кодексу, - протягом п`ятнадцяти днів з дня відкриття провадження у справі.

Отже, в разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження без виклику учасників справи, процесуальні дії, строк вчинення яких відповідно до цього Кодексу обмежений першим судовим засіданням у справі, можуть вчинятися протягом тридцяти днів з дня відкриття провадження у справі.

Так, предметом позову у даній справі є визнання протиправними та скасування наказів відповідача, зі змісту яких слідує, що позивач в період з 26.04.2024 по 05.08.2024, а також з 06.09.2024 по 17.10.2025 був відсутній на службі. Доповнюючи позовні вимоги вимогою про стягнення грошового забезпечення за період з 03.03.2024 по 19.11.2025, позивач вказує, що правовим наслідком скасування спірних наказів в судовому порядку є відновлення нарахування та виплати йому грошового забезпечення.

Оскільки нова позовна вимога пов`язана в первісними вимогами та враховуючи право позивача на зміну предмету позову, відповідність поданої заяви вимогам статті 47 КАС України, а також дотримання позивачем строку подання заяви та її направлення іншим учасникам справи, суд дійшов висновку про прийняття заяви про зміну предмету позову до розгляду.

Щодо вимоги представника позивача про розгляд справи за правилами загального позовного провадження, то суд зазначає наступне.

Як передбачено пунктом 20 частини першої статті 4 КАС України, адміністративна справа незначної складності (малозначна справа) - адміністративна справа, у якій характер спірних правовідносин, предмет доказування та склад учасників тощо не вимагають проведення підготовчого провадження та (або) судового засідання для повного та всебічного встановлення її обставин.

Згідно із частиною другою статті 12 КАС України спрощене позовне провадження призначене для розгляду справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.

Частина четверта статті 12 КАС України передбачає, що виключно за правилами загального позовного провадження розглядаються справи у спорах, зокрема щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень, якщо позивачем також заявлено вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної такими рішеннями, діями чи бездіяльністю, у сумі, що перевищує сто розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (пункт 2).

За приписами частин першої, другої статті 257 КАС України за правилами спрощеного позовного провадження розглядаються справи незначної складності. За правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

Водночас, як передбачено частиною третьою статті 257 КАС України, при вирішенні питання про розгляд справи за правилами спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: 1) значення справи для сторін; 2) обраний позивачем спосіб захисту; 3) категорію та складність справи; 4) обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначати експертизу, викликати свідків тощо; 5) кількість сторін та інших учасників справи; 6) чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; 7) думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Відповідно до пункту 2 частини четвертої статті 257 КАС України за правилами спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень, якщо позивачем також заявлено вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної такими рішеннями, діями чи бездіяльністю, у сумі, що перевищує сто розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Отже, визначальною ознакою, що передбачає обов`язок суду розглянути справу за правилами загального позовного провадження є заявлення позивачем вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної рішеннями, діями чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень, які оскаржуються, у сумі, що перевищує сто розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Разом з тим, вимога позивача про стягнення з відповідача грошового забезпечення не є вимогою про відшкодування шкоди, оскільки має іншу правову природу та стосується оплати праці за відповідний період перебування на військовій службі і не підпадає під поняття матеріальної шкоди.

Оскільки в даному випадку відсутні підстави для розгляду справи за правилами загального позовного провадження, тому в цій частині вимоги заяви представника позивача до задоволення не підлягають.

Відповідно до частини четвертої статті 9 КАС України суд вживає визначені законом заходи, необхідні для з`ясування всіх обставин у справі, у тому числі щодо виявлення та витребування доказів з власної ініціативи.

Згідно із частиною третьою статті 80 КАС України про витребування доказів за власною ініціативою або за клопотанням учасника справи, або про відмову у витребуванні доказів суд постановляє ухвалу.

З огляду на те, що судом прийнято до розгляду нову позовну вимогу про стягнення з відповідача грошового забезпечення, тому суд дійшов висновку про витребування у в/ч НОМЕР_1 довідки про нараховане та виплачене ОСОБА_1 грошове забезпечення за період з 03.03.2024 по 19.11.2025.

Керуючись статтями 12, 47, 166, 248, 257, України, суд

УХВАЛИВ:

Заяву адвоката Дмитренка Володимира Павловича про зміну (доповнення) предмета позову, доповнення його підстав та перехід до розгляду справи в загальному позовному провадженні задовольнити частково.

Прийняти до розгляду заяву про зміну (доповнення) предмета позову та доповнення його підстав.

В задоволенні вимог заяви про розгляд справи за правилами загального позовного провадження відмовити.

Витребувати у військової частини НОМЕР_1 довідку про нараховане та виплачене ОСОБА_1 грошове забезпечення за період з 03.03.2024 по 19.11.2025.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не може бути оскаржена окремо від рішення суду.

Головуючий-суддя Н.Б.Плахтій