Справа № 160/33004/25
Суддя: Ремез Катерина Ігорівна
Дата ухвалення: 2026-01-26 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

26 січня 2026 рокуСправа №160/33004/25

Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Ремез К.І.,

за участі секретаря судового засідання Мірошніченко В.С.,

представників відповідача Перекорінського І.С., Кушнірчук Н.В.,

представника Громадської організації «ПЛАТФОРМА ГРОМАДСЬКИЙ КОНТРОЛЬ» Білокінь С.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Дніпро заяву про вступ у справу як третьої особи Громадської організації «ПЛАТФОРМА ГРОМАДСЬКИЙ КОНТРОЛЬ» у справі за позовом ОСОБА_1 до Дніпропетровської обласної державної адміністрації про визнання протиправним та скасування наказу про звільнення з публічної служби, -

УСТАНОВИВ:

До Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшов позов ОСОБА_1 до Дніпропетровської обласної державної адміністрації про визнання протиправним та скасування наказу про звільнення з публічної служби, у якій позивач просив суд:

- визнати протиправним та скасувати розпорядження начальника Дніпропетровської обласної державної адміністрації від 24.10.2025 за № К-151/0/5-25 «Про звільнення ОСОБА_1 »;

- зобов`язати Дніпропетровську обласну державну адміністрацію поновити ОСОБА_1 на посаді першого заступника голови Дніпропетровської обласної державної адміністрації начальника обласної військової адміністрації з дня звільнення;

- допустити негайне виконання рішення суду в частині поновлення на посаді ОСОБА_1 на посаді першого заступника голови Дніпропетровської обласної державної адміністрації начальника обласної військової адміністрації;

- стягнути середній заробіток за час вимушеного прогулу - з 24.10.2025 до дня фактичного поновлення на посаді.

Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 19.11.2025 відкрито провадження в справі за правилами загального позовного провадження.

15.01.2026 через підсистему "Електронний Суд" до суду надійшла заява про вступ у справу як третьої особи Громадської організації «ПЛАТФОРМА ГРОМАДСЬКИЙ КОНТРОЛЬ» у справі за позовом ОСОБА_1 до Дніпропетровської обласної державної адміністрації про визнання протиправним та скасування наказу про звільнення з публічної служби.

В обгрунтування заяви вказано наступне. Так, заявник зазначає, що предмет спору (справа стосується поновлення на посаді колишнього першого заступника Дніпропетровської обласної військової адміністрації, який залишив вказану посаду за угодою сторін), становить неабиякий суспільний інтерес, а також впливає на права мешканців, що проживають в містах та населених пунктах Дніпропетровської області. Громадська організація «Платформа Громадський Контроль» є юридичною особою (), яка діє в інтересах дійсних та асоційованих членів та невизначеного кола осіб.

Практична діяльність організації відповідає положенням її Статуту. Пункт 2.1 Статуту Громадської організації визначає, що метою організації є: сприяння на громадських засадах забезпеченню системного запобігання, виявленню та припиненню корупційних правопорушень, поновленню та захисту прав та законних інтересів фізичних та юридичних осіб, усуненню причин і наслідків вчинення корупційних діянь; слідкування за неухильним додержанням посадовими особами органів державної влади та органів місцевого самоврядування, при здійсненні ними своїх повноважень, вимог чинного законодавства; захист соціальних, економічних, екологічних, творчих, вікових, національно культурних, спортивних та інших прав та інтересів членів Організації, споживачів товарів і послуг та інших осіб в органах державної влади, місцевого самоврядування, у національних і міжнародних судах.

Згідно з п. 2 Статуту Громадська організація ставить перед собою такі завдання: сприяння захисту публічного інтересу у відповідності до мети організації; сприяння захисту суспільних інтересів зокрема, але не виключно мешканців міста Дніпра та Дніпропетровської області, сприяння реалізації принципів демократії, верховенства права, дотримання прав та інтересів людини і громадянина в усіх сферах життя соціальної солідарності громадян та соціальної справедливості, сприяння в реалізації антикорупційної політики, а також виявлення проявів корупції та неефективного керівництва. Доведення до відома громадян отриманих на публічні запити відомостей, щодо корумпованості органів місцевого самоврядування, висвітлення у засобах масової інформації отриманих документів та схем, будь-яких проявів корупції, марнотратства, неефективного управління (менеджменту), відсутності покарання, організація та участь в удосконаленні існуючих форм взаємодії та діалогу громадськості, їх об`єднаннями, органами державної влади, підприємствами, установами, організаціями, та органами місцевого самоврядування на регіональному та загальнодержавному рівні; представляти і захищати права та законні інтереси своїх членів та інших осіб у державних органах, органах місцевого самоврядування, громадських органах та національних і міжнародних судах, в т.ч. звертатися з позовом до суду з метою їх захисту.

Заявник є громадською організацією, яка давно і добросовісно здійснює діяльність у сфері громадського контролю за діяльністю органів місцевого самоврядування, посадових осіб органів місцевого самоврядування та витрачанням бюджетних коштів, що підтверджується як публікаціями в засобах масової інформації, так і численними відзнаками та нагородами.

Предмет спору становить неабиякий суспільний інтерес, з огляду на таке: позивач просить поновити його на посаді першого заступника Обласної Дніпропетровської військової адміністрації, хоча залишив вказану посаду за власним бажанням (на підставі згоди сторін), що вже саме по собі є вкрай непересічним випадком. Позивач, в межах вказаної справи намагається стягнути з державного бюджету (фактично гроші платників податків) грошові кошти за час вимушеного прогулу, який відбувся саме за бажанням позивача. При зверненні до суду позивачем подано дві аналогічні позовні заяви, що явно вказує на намагання сторони позивача здійснити певні маніпуляції щодо автоматизованого судового розподілу судової справи.

З огляду на викладене вище до вказаної справи прикута увага як громадян, так і засобів масової інформації.

Рішення про подання заяви та вступ у справу №160/33004/25 було прийнято лише після того, як до організації звернулися її члени та інші мешканці міста та області з проханням захистити їхні права та законні інтереси, що свідчить про те, що розгляд вказаної справи має значний суспільний інтерес та впливає на права мешканців, які проживають на території області. Фактично своїми зверненнями мешканці просили Громадську організацію захистити їх права, звернувшись до суду та прийняти участь у справі №160/33004/25.

Також заявник посилається на дисертаційне дослідження, виконане позивачем, зазначає, що Громадська організація під час здійснення суспільного контролю за виконанням своїх обов`язків органами виконавчої влади, у тому числі з метою здійснення якісного розслідування кримінальних правопорушень, пов`язаних з корупцією та відмиванням доходів, та неодноразово зверталась до Дніпропетровської обласної адміністрації робочої групи Прозорість і підзвітність у Дніпропетровській області (яку очолював позивач) з повідомленнями щодо корупційних ризиків, завищення цін, відкритих кримінальних проваджень.

У кожному зі звернень, після наведення фактів та доказів, які свідчать про можливі порушення чинного законодавства Громадська організація просила винести на обговорення Робочій групі Прозорості і підзвітності у Дніпропетровській області питання стосовно порушень, що викладені у зверненнях. Однак робоча група Прозорості і підзвітності у Дніпропетровській області під керівництвом Яндульського Юрія Олександровича на розгляд вказані питання не виносила, відповідно доводи щодо можливих порушень під час здійснення/проведення процедури державних закупівель були проігноровані Головуючим Яндульським Юрієм Олександровичем та відповідно робочою групою.

Також інформаційним запитом №153/25 від 22.01.2025 було запитано інформацію щодо роботи робочої групи відносно діяльності КП Аульський водовід Дніпропетровської обласної ради, службові особи якого є фігурантами досудового розслідування, яке проводиться Національним антикорупційним бюро України.

Заявник вважає, що поновлення на посаді особи, яка під час робочої групи залишає поза увагою відкриті кримінальні провадження та не помічає завищення цін більше ніж в два рази, матиме очевидно негативний вплив як на жителів області, так і на репутацію органів місцевого самоврядування в очах міжнародних партнерів та суспільства відповідно.

На думку заявника, питання проведення громадського контролю за фінансовою діяльністю органів місцевого самоврядування, а також дій посадових осіб відповідних місцевих органів під час дії воєнного стану мають особливо важливе суспільне значення, вирішення питання в частині стягнення грошових коштів за час вимушеного прогулу на користь позивача матиме прямий вплив на бюджет, що в умовах недостатності фінансів є істотним та важливим питанням. Крім того Громадська організація Платформа Громадський контроль є податковим агентом відносно осіб, які працюють в організації, а отже нараховує та сплачує до бюджету податок на доходи фізичних осіб, чим робить внесок до формування обласного бюджету. Зокрема на 2026 рік на апарат обласної державної адміністрації виділено лише 7 117 800,00 грн (посилання: https://adm.dp.gov.ua/storage/app/media/budzhet/Obl-Byudzhet грн , стор. 10).

Заявник вказує, що загальновідомим, а отже і таким, що не потребує доведення, є факт того, що окремі органи місцевої влади під час повномасштабної збройної агресії проти нашої країни витрачають значні грошові кошти не на потреби Збройних сил України чи суто гуманітарні та абсолютно необхідні потреби, а на доволі сумнівні речі (як наприклад намагання стягнути грошові кошти за вимушений прогул, який виник внаслідок того, що особа залишила посаду за власним бажанням). Всю країну облетіли новини щодо шалених витрат на ремонт бруківки, закупівлями барабанів для укриттів тощо, що неминуче привертає увагу громадськості до того, на що витрачаються грошові кошти місцевих бюджетів. Обмеження громадян у праві здійснювати громадський контроль за розпорядженням грошовими коштами з місцевого/обласного/державного бюджету неминуче призведе до порушення відкритості та обмеження інформації про використання бюджетних коштів, що прямо суперечить ч. 5 ст. 6 Закону України «Про доступ до публічної інформації». Оскільки Громадська організація є частиною громадянського суспільства, а отже наділена правом оскаржувати рішення, які зачіпають інтереси невизначеного кола осіб.

Зважаючи на вищевикладене, Громадська організація «Платформа Громадський контроль» просить залучити її до участі у розгляді справи №160/33004/25 в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору, на стороні Дніпропетровської обласної державної адміністрації.

У судовому засіданні представник Громадської організації «Платформа Громадський контроль» підтримав заяву про вступ у справу як третьої особи.

Представники позивача у судове засідання не з`явились, письмових заперечень щодо заяви Громадської організації «Платформа Громадський контроль» не надали.

Представники відповідача не заперечували проти вступу у справу третьої особи.

Надаючи оцінку заяві Громадської організації «Платформа Громадський контроль» про вступ у справу як третьої особи суд дійшов наступних висновків.

Відповідно до частини другої статті 55 Конституції України кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.

У Рішенні Конституційного Суду України від 14.12.2011 № 19-рп/2011 зазначено, що права і свободи людини та їх гарантії визначають зміст і спрямованість діяльності держави (частина друга статті 3 Конституції України). Для здійснення такої діяльності органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові і службові особи наділені публічною владою, тобто мають реальну можливість на підставі повноважень, встановлених Конституцією і законами України, приймати рішення чи вчиняти певні дії. Особа, стосовно якої суб`єкт владних повноважень прийняв рішення, вчинив дію чи допустив бездіяльність, має право на захист.

Відповідно до частини першої статті 2 КАС завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Відповідно до ч. 2 ст. 49 КАС України треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права, свободи, інтереси або обов`язки. Вони можуть бути залучені до участі у справі також за клопотанням учасників справи. Якщо адміністративний суд при вирішенні питання про відкриття провадження у справі або при підготовці справи до судового розгляду встановить, що судове рішення може вплинути на права та обов`язки осіб, які не є стороною у справі, суд залучає таких осіб до участі в справі як третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору. Вступ третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, не має наслідком розгляд адміністративної справи спочатку.

Згідно із ч. 4 ст. 49 КАС України у заявах про залучення третіх осіб і у заявах третіх осіб про вступ у справу на стороні позивача або відповідача зазначається, на яких підставах третіх осіб належить залучити до участі у справі.

Частиною 5 ст. 49 КАС України встановлено, що про залучення третіх осіб до участі у справі суд постановляє ухвалу, в якій зазначає, на які права чи обов`язки такої особи та яким чином може вплинути рішення суду у справі. Ухвала за наслідками розгляду питання про вступ у справу третіх осіб окремо не оскаржується. Заперечення проти такої ухвали може бути включено до апеляційної чи касаційної скарги на рішення суду, прийняте за результатами розгляду справи.

З аналізу наведених норм ст. 49 КАС України слідує, що підставою для залучення особи до участі у справі у якості третьої особи є наявність реальної можливості впливу рішення суду, яке буде ухвалене за результатами розгляду справи, на права чи обов`язки такої особи. При цьому суду слід чітко встановити на які саме права чи обов`язки такої особи та яким чином може вплинути рішення суду у справі, і про це має бути зазначено у заяві особи, яка звертається з приводу здійснення такого залучення.

Положеннями частин 1, 2 статті 50 КАС України визначено, що якщо в результаті ухвалення судового рішення сторона може набути право стосовно третьої особи або третя особа може пред`явити вимоги до сторони, така сторона зобов`язана сповістити цю особу про відкриття провадження у справі і подати до суду заяву про залучення її до участі у справі як третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору.

До такої заяви повинні бути додані докази про направлення її копії особі, про залучення якої як третьої особи подана заява. У разі розгляду справи без повідомлення третьої особи про розгляд справи обставини справи, встановлені судовим рішенням, не мають юридичних наслідків при розгляді позову, пред`явленого стороною, яка брала участь у цій справі, до цієї третьої особи або позову, пред`явленого цією третьою особою до такої сторони.

З наведеного слідує, що суд може залучити до участі у справі третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, лише у разі, коли рішення у справі може вплинути на їхні права, свободи, інтереси або обов`язки.

Передумовою залучення до участі у справі в якості третьої особи на стороні позивача або відповідача, є правовідносини між стороною та потенційною третьою особою та розгляд судом спору, рішення за яким створює наслідки безпосередньо для цих правовідносин. Зокрема, встановлює факти, які згодом можуть бути використані у спорі між стороною і третьою особою, що бере участь на її стороні.

Сама лише зацікавленість у тому чи іншому результаті судового розгляду не свідчить про наявність правовідносин між позивачем або відповідачем та особою, про залучення якої в якості третьої особи подано клопотання. Така зацікавленість не є підставою для участі у справі.

Інститут третьої особи спрямований на створення умов для захисту прав, свобод та інтересів такої особи, які можуть бути порушені при вирішенні спору між позивачем і відповідачем за відсутності третьої особи.

Інтерес третьої особи щодо задоволення позову (якщо вона бере участь на стороні позивача) або щодо відмови у задоволенні позову (якщо вона бере участь на стороні відповідача) збігається з інтересами відповідно позивача або відповідача. Це відрізняє третю особу, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, від третьої особи, яка заявляє такі вимоги.

Аналогічна правова позиція висловлена в постанові Великої Палати Верховного Суду від 12.05.2021 № 9901/360/20.

З огляду на те що, доводи Громадської організації «ПЛАТФОРМА ГРОМАДСЬКИЙ КОНТРОЛЬ» зводяться лише до наявності зацікавленості у тому чи іншому результаті судового розгляду, предмет позову не охоплює діяльність позивача на посаді, за недоведеності обставин того, що для всебічного та об`єктивного розгляду справи, правильного застосування норм матеріального права та дотримання норм процесуального права необхідно залучити третю особу, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача, суд доходить висновку, що у задоволенні заяви про вступ у справу як третьої особи Громадської організації «ПЛАТФОРМА ГРОМАДСЬКИЙ КОНТРОЛЬ» на стороні Дніпропетровської обласної державної адміністрації належить відмовити.

Керуючись статтями 48, 50, 241, 243, 248, 257, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні заяви про вступ у справу як третьої особи Громадської організації «ПЛАТФОРМА ГРОМАДСЬКИЙ КОНТРОЛЬ» у справі за позовом ОСОБА_1 до Дніпропетровської обласної державної адміністрації про визнання протиправним та скасування наказу про звільнення з публічної служби - відмовити.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Ухвала окремо від рішення суду не оскаржується.

Суддя К.І. Ремез