Справа № 520/1245/26
Суддя: Рубан В.В.
Дата ухвалення: 2026-01-26 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

26 січня 2026 року Справа № 520/1245/26

Суддя Харківського окружного адміністративного суду Рубан В.В., розглянувши адміністративний позов Військової частини НОМЕР_1 (код НОМЕР_2 ,) до ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , НОМЕР_3 ,) про визнання дій протиправними та скасування постанови, зобов`язання вчинити певні дії,-

В С Т А Н О В И В:

До Харківського окружного адміністративного суду звернувся позивач, Військова частина НОМЕР_1 , з адміністративним позовом до ОСОБА_1 , в якому просить суд:

- стягнути з ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_3 , адреса: АДРЕСА_2 ) на користь військової частини НОМЕР_1 (Код ЄДРПОУ: НОМЕР_4 , адреса: АДРЕСА_3 ) збитки, завдані державі, у десятикратному розмірі вартості втраченого майна 45800,00 грн. (сорок п`ять тисяч вісімсот гривень).

Дослідивши позовну заяву та додані до неї документи, суддя дійшов висновку про необхідність залишення позовної заяви без руху, керуючись наступним.

Відповідно до частини 3 статті 161 Кодексу адміністративного судочинства України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до ч.1 ст.4 Закону України Про судовий збір, судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Підпунктом 1 пункту 3 частини 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір" встановлено, що за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру, який подано суб`єктом владних повноважень, юридичною особою - ставка судового збору становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 10 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2025 рік" установлено у 2026 році прожитковий мінімум для працездатних осіб з 1 січня 2026 року - 3328,00 грн.

Як вбачається з позовних вимог, предметом позову у даній справі є вимога майнового характеру, а отже ставка судового збору за подання даного позову становить 3328,00 грн.

Оскільки у цій справі позивачем позовну заяву подано в електронній формі через підсистему "Електронний суд", розмір судового збору становить 2662,40грн. (3328,00 грн.х0,8).

При перевірці позовної заяви та доданих до неї матеріалів судом встановлено, що позивачем до позовної заяви не додано квитанцію про сплату судового збору, що не відповідає вимогам Закону України "Про судовий збір".

Позовна заява містить клопотання про відстрочити сплату судового збору до ухвалення судового рішення по справі.

Заявлене клопотання обґрунтоване обмеженим фінансуванням військової частини НОМЕР_1 та перебування у зоні бойових дій.

Представник позивача зазначив, що вважає наявними правові підстави для відстрочення сплати судового збору до ухвалення судового рішення у справі, оскільки він є суб`єктом владних повноважень, який утримується за рахунок бюджетних асигнувань, не має самостійних коштів для негайної сплати судового збору, а їх виділення здійснюється за окремою процедурою та потребує значного часу. Крім того, позивач перебуває в умовах воєнного стану, здійснює діяльність у зоні проведення бойових дій та виконує завдання із забезпечення оборони держави, що об`єктивно унеможливлює сплату судового збору на момент подання позову, тоді як відмова у відстроченні такої сплати призведе до непропорційного обмеження права на доступ до правосуддя, гарантованого статтею 55 Конституції України та статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Суд зазначає, що наведені позивачем обставини не можуть бути визнані поважними причинами для відстрочення сплати судового збору.

Так, за змістом пункту 9 частини третьої статті 2, частини другої статті 44, частини першої статті 45 КАС України кожен учасник публічно-правових відносин зобов`язаний добросовісно користуватися процесуальними правами та вчиняти процесуальні дії у строки, встановлені законом.

Крім того, особливості організації діяльності військової частини, зокрема порядок її фінансування за рахунок бюджетних асигнувань, підпорядкованість командуванню та необхідність дотримання внутрішніх процедур щодо погодження й виділення коштів, не можуть розцінюватися як поважні причини для відстрочення сплати судового збору, оскільки такі обставини є складовими звичайної службової діяльності військової частини та не звільняють її від обов`язку належного і своєчасного виконання процесуальних обов`язків.

У пункті 74 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Лелас проти Хорватії» сформульовано правову позицію, відповідно до якої держава, органи якої не дотримуються власних внутрішніх правил і процедур, не повинна отримувати вигоду від таких порушень або уникати виконання своїх обов`язків, а ризик помилок органів державної влади має нести сама держава.

Жодних обставин, які б об`єктивно перешкоджали позивачу належним чином організувати претензійно-позовну роботу, забезпечити завчасне отримання необхідних фінансових ресурсів, своєчасно та розумно розпорядитися наявними бюджетними коштами для сплати судового збору або забезпечити оплату кожного поданого позову, позивачем не наведено та належними доказами не підтверджено.

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Рисовський проти України» наголошено на принципі «належного урядування», який зобов`язує державні органи діяти своєчасно, послідовно та у спосіб, що забезпечує повагу до прав та законних інтересів інших осіб, особливо у справах, що стосуються питань загального інтересу.

Отже, з урахуванням принципу належного урядування, положень національного законодавства та практики Європейського суду з прав людини, суд доходить висновку, що заявлене клопотання про відстрочення сплати судового збору не підлягає задоволенню, оскільки наведені позивачем підстави не свідчать про наявність об`єктивних, непереборних обставин, які б унеможливлювали виконання процесуального обов`язку зі сплати судового збору у встановлений законом строк.

Крім того, згідно позовної заяви та долучених до неї доказів позивачем зазначено, що ОСОБА_1 зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , проте позовні вимоги викладені в позові стягнути з ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_3 , адреса: АДРЕСА_2 ), отже для усунення вказаних недоліків представнику позивача необхідно надати уточну позовну заяву, в якій усунути вказані розбіжності.

Крім того, відповідно до ч. 2 ст. 161 КАС України у разі подання позовної заяви та доданих до неї документів в електронній формі через електронний кабінет до позовної заяви додаються докази надсилання її копії та копій доданих документів іншим учасникам справи з урахуванням положень статті 44 цього Кодексу.

Суб`єкт владних повноважень при поданні адміністративного позову в паперовій формі зобов`язаний додати до позовної заяви доказ надіслання листом з описом вкладення іншим учасникам справи копій позовної заяви та доданих до неї документів. Таке надсилання може здійснюватися в електронній формі через електронний кабінет з урахуванням положень статті 44 цього Кодексу.

Суд зауважує, що представником позивача надано докази направлення позовної заяви з додатками на адресу: 39623, Кременчук, Полтавська обл.

Разом з тим, доказів направлення позовної заяви з додатками на адресу відповідача за адресою: АДРЕСА_1 , матеріали позову не містять.

Відповідно до пункту частини 1 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Згідно частини 2 статті 169 КАС України, в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Таким чином, усуваючи недоліки позовної заяви позивачу необхідно надати до суду документ про сплату судового збору на суму 2662,40грн. (3328,00 грн.х0,8) за вимоги майнового характеру за наступними реквізитами: отримувач коштів ГУК Харків обл/мХар Основ"ян/22030101 код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37874947; банк отримувача Казначейство України (ел. адм. подат.); код банку отримувача (МФО) 899998; рахунок отримувача UA4020661; код класифікації доходів бюджету 22030101, призначення платежу - "*;101; (код платника); судовий збір за позовом (ім`я/назва платника), Харківський окружний адміністративний суд" або докази звільнення особи від сплати судового збору; уточнену позовну заяву, в якій усунути розбіжності та докази направлення позовної заяви з додатками на адресу відповідача.

Керуючись статтями 160,161,169 Кодексу адміністративного судочинства України, суд ,-

У Х В А Л И В:

Позовну заяву - залишити без руху.

Надати позивачу термін для усунення недоліків позовної заяви - п`ять днів з моменту отримання ухвали.

Повідомити позивачу про можливість виправлення недоліків позовної заяви шляхом подачі до суду:

- документу про сплату судового збору на суму 2662,40грн. (3328,00 грн.х0,8) за вимоги майнового характеру за наступними реквізитами: отримувач коштів ГУК Харків обл/мХар Основ"ян/22030101 код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37874947; банк отримувача Казначейство України (ел. адм. подат.); код банку отримувача (МФО) 899998; рахунок отримувача UA4020661; код класифікації доходів бюджету 22030101, призначення платежу - "*;101; (код платника); судовий збір за позовом (ім`я/назва платника), Харківський окружний адміністративний суд" або докази звільнення особи від сплати судового збору;

- уточнену позовну заяву, в якій усунути розбіжності;

- доказів направлення позовної заяви з додатками на адресу відповідача.

Роз`яснити позивачеві, що у разі невиконання вимог ухвали позовна заява підлягає поверненню.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Рубан В.В.