Справа № 520/23349/25
Суддя: Бадюков Ю.В.
Дата ухвалення: 2026-01-26 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

Харків

26 січня 2026 року № 520/23349/25

Харківський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді - Бадюкова Ю.В., розглянувши в приміщенні суду в м. Харкові в порядку спрощеного провадження без повідомлення учасників справи адміністративну справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного сервісного центру Міністерства внутрішніх справ України, Регіонального сервісного центру ГСЦ МВС в Харківській, Полтавській та Сумській областях (філія ГСЦ МВС) про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії, -

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 (далі по тексту позивач, ОСОБА_1 ) звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Головного сервісного центру МВС (далі по тексту відповідач-1, ГСЦ), Регіонального сервісного центру ГСЦ МВС в Харківській, Полтавській та Сумській областях (філія ГСЦ МВС) (далі по тексту відповідач-2, РСЦ), в якому просить суд:

- визнати протиправними дії Регіонального сервісного центру ГСЦ МВС в Харківській, Полтавській та Сумській областях (філія ГСЦ) (вул. Шевченка, 26, м. Харків, 61013, ), які полягають у внесенні до довідки від 19.08.2024 №100/35558 (вихідний №31/32- 0204) про розмір грошового забезпечення ОСОБА_1 , встановленого станом на листопад 2019 року, недостовірних відомостей щодо розміру посадового окладу, доплати за науковий ступінь кандидата наук, доплати за вчене звання доцента та розміру премії, із підстав, зазначених у позовній заяві;

- зобов`язати Головний сервісний центр Міністерства внутрішніх справ України оформити та надати до Головного управління ПФУ в Харківській області оновлену довідку про розмір грошового забезпечення ОСОБА_1 , визначеного на листопад 2019 року, із правильним зазначенням відомостей про посадовий оклад позивача, розрахований за 21 тарифним розрядом згідно наказу Міністерства освіти і науки від 26,09.2005 № 557 Про впорядкування умов оплати праці та затвердження схем тарифних розрядів працівників навчальних закладів, установ освіти та наукових установ, додаток 2 Схема тарифних розрядів посад керівних та науково-педагогічних працівників вищих навчальних закладів ІІІ-ІV рівнів акредитації, станом на листопад 2019 (враховуючи підвищення посадових окладів науково-педагогічних працівників на 11%, згідно з постановою Кабінету Міністрів України від 23.01.2019 № 36 Про підвищення посадових окладів науково-педагогічних працівників), доплату за науковий ступінь кандидата наук - 15% від посадового окладу, доплату за вчене звання доцента - 25% від посадового окладу, відповідно до положення ч. 2 ст. 59 Закону України Про вищу освіту, та із правильним зазначенням розміру премії позивача в розмірі 70% - відповідно до протоколу ГУ ПФУ в Харківській області від 07.11.2015 за пенсійною справою №, із обов`язковим зазначенням інших відомостей про розміри основних та щомісячних додаткових видів грошового забезпечення, для перерахунку з 01.12.2019 пенсії ОСОБА_1 .

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що проходив службу в органах внутрішніх справ, з 2015 року та на теперішній час перебуває на обліку ГУ ПФУ в Харківській області, отримую пенсію відповідно ст.21 Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених військової служби, та деяких інших осіб» від 09.04.1992 № 2262.

Позивач має науковий ступінь кандидат технічних наук та вчене звання доцента.

Позивач перебуває на пенсійному обліку у Головному управлінні Пенсійного фонду в Харківській області та отримує пенсію за вислугу років відповідно до Закону № 2262-XII.

У липні 2025 року позивач звернувся до ГУ ПФУ в Харківській області щодо питання

перевірки виконання пенсійним органом рішення Харківського окружного адміністративного

суду від 27 травня 2025 року по справі №520/25311/24, дотримання інших норм законодавства щодо пенсійного забезпечення.

Відповідно до листа ГУ ПФУ в Харківській області від 13.08.2025 №22197-22769/Н-03/8-2000/25 вбачається, що на виконання рішення Харківського окружного адміністративного суду від 27 травня 2025 року по справі №520/25311/24, відповідачем з 01 серпня 2025 проведено перерахунок пенсії позивача та пенсія виплачується у нових розмірах.

Відповідно до протоколу ГУ ПФУ в Харківській області від 12.08.2025 про перерахунок пенсії ОСОБА_1 з 01.08.2025 вбачається, що пенсійним органом визначено наступні види грошового забезпечення позивача для перерахунку пенсії, а саме: посадовий оклад - 4000,00 гривень, оклад за військове звання - 2400,00 гривень, процентна надбавка за вислугу років, 50% - 3200,00 гривень, надбавка за науковий ступінь кандидата наук, 5% - 200,00 гривень, надбавка за почесне звання заслужений, в ЦА, управліннях та ВК, 5% - 200,00 гривень, надбавка за роботу в умовах режимних обмежень, 15% - 600,00 гривень, надбавка за специфічні умови проходження служби, 90,14% - 8653,44 гривень, премія 40,74% - 7843,85 гривень. Загальний розмір грошового забезпечення позивача для розрахунку пенсії визначений в розмірі 27097,29 гривень.

Крім того, з матеріалів пенсійної справи ОСОБА_1 вбачається, що 19.08.2024 пенсійним органом від Регіонального сервісного центру ГСЦ МВС в Харківській, Полтавській та Сумській областях (філія ГСЦ МВС) отримано оновлену довідку №100/35558 (вихідний №31/32-0204) про розмір грошового забезпечення для перерахунку пенсії ОСОБА_1 , виходячи з грошового забезпечення, встановленого станом на листопад 2019 року, яка була направлена на адресу відповідача для проведення перерахунку та виплати пенсії позивача з 01.12.2019.

Відповідно до вказаної довідки визначено наступні складові грошового забезпечення ОСОБА_1 , встановленого станом на листопад 2019 року: посадовий оклад - 4000,00 гривень, оклад за спеціальним званням ПОЛКОВНИК поліції - 2400,00 гривень, надбавка за за стаж служби в поліції, 50% - 3200,00 гривень, надбавка за специфічні умови проходження служби в і поліції, 90,14% - 8653,44 гривень, надбавка за службу в умовах режимних обмежень, 15% - 600.0 гривень, надбавка за науковий ступінь кандидата або доктора наук, 5% - 200,00 гривень, надбавка за вчене звання доцента (старшого наукового співробітника) чи професора, 5% -200,00 гривень, премія 40,74% - 7843,85 гривень. Загальний розмір грошового забезпечення позивача визначений в розмірі 27097,29.

Водночас, відповідно до протоколу ГУ ПФУ в Харківській області від 07.11.2015 за пенсійною справою № про призначення пенсії ОСОБА_1 вбачається, що на момент призначення пенсії розмір окремих складових грошового забезпечення позивача складав: доплата вчене звання доцент (старший науковий співробітник) - 25%, надбавка за науковий ступінь кандидата наук - 15%, премія - 70%.

Вважає такі дії відповідача протиправними, у зв`язку з чим звернувся до суду з даною позовною заявою.

Ухвалою суду від 24.09.2025 року відкрито спрощене провадження по справі в порядку, передбаченому статтею 262 Кодексу адміністративного судочинства України та запропоновано відповідачу надати відзив на позов.

Копія ухвали про відкриття спрощеного провадження надіслана та вручена відповідачу, що підтверджується довідкою про доставку електронного листа.

Представниками відповідачів надано відзиви на позовну заяву, в яких вони просять суд відмовити у задоволенні позовних вимог, посилаючись на доводи викладені у відзивах.

Фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється згідно до вимог ст. 229 КАС України.

Згідно положень ст. ст. 12, 257 КАС України даний спір віднесено до категорії справ, що підлягають розгляду за правилами спрощеного позовного провадження, суд вважає за можливе розглянути справу в порядку спрощеного позовного провадження, враховуючи, що відповідача повідомлено належним чином про наявність позову щодо оскарження його рішення.

Згідно ч. 5 ст. 262 КАСУ суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше.

Дослідивши матеріали справи, суд встановив наступні обставини.

ОСОБА_1 проходив службу в органах внутрішніх справ та з 2015 року був звільнений. Позивачу призначено пенсію за вислугу років відповідно до Закону №2262- XII з 30.09.2015 року, що підтверджується протоколом про призначення пенсії за вислугу років.

Позивач має науковий ступінь кандидат технічних наук та вчене звання доцент.

Відповідно до протоколу ГУ ПФУ в Харківській області від 07.11.2015 за пенсійною справою № про призначення пенсії ОСОБА_1 вбачається, що на момент призначення пенсії розмір окремих складових грошового забезпечення позивача складав: доплата вчене звання доцент (старший науковий співробітник) - 25%, надбавка за науковий ступінь кандидата наук - 15%, премія - 70%.

19.08.2024 Регіональним сервісним центром ГСЦ МВС в Харківській, Полтавській та Сумській областях (філія ГСЦ МВС) виготовлено оновлену довідку №100/35558 про розмір грошового забезпечення №31/32-0204 для перерахунку пенсії ОСОБА_1 , виходячи з грошового забезпечення, встановленого станом на листопад 2019 року, яка була направлена на адресу пенсійного органу для проведення перерахунку та виплати пенсії позивача з 01.12.2019.

Відповідно до вказаної довідки визначено наступні складові грошового забезпечення ОСОБА_1 , встановленого станом на листопад 2019 року: посадовий оклад - 4000,00 гривень, оклад за спеціальним званням полковник поліції - 2400,00 гривень, надбавка за стаж служби в поліції, 50% - 3200,00 гривень, надбавка за специфічні умови проходження служби в і поліції, 90,14% - 8653,44 гривень, надбавка за службу в умовах режимних обмежень, 15% - 600,00 гривень, надбавка за науковий ступінь кандидата або доктора наук, 5% - 200,00 гривень, надбавка за вчене звання доцента (старшого наукового співробітника) чи професора, 5% -200,00 гривень, премія 40,74% - 7843,85 гривень. Загальний розмір грошового забезпечення позивача визначений в розмірі 27097,29.

Відповідно до протоколу ГУ ПФУ в Харківській області від 12.08.2025 про перерахунок пенсії ОСОБА_1 з 01.08.2025 вбачається, що пенсійним органом визначено наступні види грошового забезпечення позивача для перерахунку пенсії, а саме: посадовий оклад - 4000,00 гривень, оклад за військове звання - 2400,00 гривень, процентна надбавка за вислугу років, 50% - 3200,00 гривень, надбавка за науковий ступінь кандидата наук, 5% - 200,00 гривень, надбавка за почесне звання заслужений, в ЦА, управліннях та ВК, 5% - 200,00 гривень, надбавка за роботу в умовах режимних обмежень, 15% - 600,00 гривень, надбавка за специфічні умови проходження служби, 90,14% - 8653,44 гривень, премія 40,74% - 7843,85 гривень. Загальний розмір грошового забезпечення позивача для розрахунку пенсії визначений в розмірі 27097,29 гривень.

Не погоджуючись з діями Регіонального сервісного центру ГСЦ МВС в Харківській, Полтавській та Сумській областях (філія ГСЦ МВС) щодо розрахунку посадового окладу, доплати за науковий ступінь кандидата наук та доплати за наукове звання професора (доцента), а також розміру премії, позивач звернувся до суду з даним адміністративним позовом.

З приводу спірних правовідносин суд зазначає наступне.

Частиною другою статті 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ч.3 ст.51 Закону № 2262-XII, перерахунок пенсій у зв`язку із зміною розміру хоча б одного з видів грошового забезпечення відповідних категорій військовослужбовців, осіб, які мають право на такий перерахунок згідно з цим Законом, або у зв`язку із введенням для зазначених категорій осіб нових щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (надбавок, доплат, підвищень) та премій у розмірах, встановлених законодавством, не проведений з вини органів Пенсійного фонду України та/або державних органів, які видають довідки для перерахунку пенсії, провадиться з дати виникнення права на нього без обмеження строком.

Згідно з ч.4 ст. 63 Закону № 2262-XII усі призначені за цим Законом пенсії підлягають перерахунку у зв`язку з підвищенням грошового забезпечення відповідних категорій військовослужбовців, осіб, які мають право на пенсію за цим Законом, на умовах, у порядку та розмірах, передбачених Кабінетом Міністрів України. У разі якщо внаслідок перерахунку пенсій, передбаченого цією частиною, розміри пенсій звільненим із служби військовослужбовцям, особам, які мають право на пенсію за цим Законом, є нижчими, зберігаються розміри раніше призначених пенсій.

Таким чином, підставою для вчинення дій, спрямованих на перерахунок раніше призначених пенсій, може бути як відповідна заява пенсіонера та додані до неї документи, так і рішення, прийняте Кабінетом Міністрів України, про що державні органи, визначені Порядком № 45, повідомляють орган ПФУ.

Пунктом 1 Порядку проведення перерахунку пенсій, призначених відповідно до Закону України "Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб", затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.02.2008 р. № 45 (в подальшому - Порядок № 45), передбачено, що пенсії, призначені відповідно до Закону №2262-ХІІ, у зв`язку з підвищенням грошового забезпечення відповідних категорій військовослужбовців, осіб, які мають право на пенсію згідно із Законом, перераховуються на умовах та в розмірах, передбачених Кабінетом Міністрів України.

Абзацом 2 пункту 5 Порядку № 45, в редакції Постанови Кабінету Міністрів України №103 від 21.02.2020 р. (в подальшому - Постанова № 103), передбачено, що особам начальницького і рядового складу органів внутрішніх справ (міліції) перерахунок пенсії з 1 січня 2016 року проводиться з розміру грошового забезпечення за прирівняною посадою поліцейського, враховуючи оклади за посадою, спеціальним званням, відсоткову надбавку за вислугу років, щомісячні додаткові види грошового забезпечення (надбавки, доплати, підвищення) та премії в розмірах, установлених законодавством, з якого було сплачено єдиний внесок на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, за січень 2016 року відповідно до Постанови Кабінету Міністрів України від 11.11.2015 р. №988 "Про грошове забезпечення поліцейських Національної поліції". Розмір премії визначається у середніх розмірах, що фактично виплачені за відповідною посадою (посадами) поліцейського за січень 2016 року. Подальші перерахунки здійснюються з урахуванням складових грошового забезпечення, передбачених абзацом першим цього пункту.

Пунктом 3 Постанови № 103 встановлено перерахувати з 1 січня 2016 року пенсії, призначені згідно із Законом, особам начальницького і рядового складу органів внутрішніх справ (міліції) за прирівняною посадою з розміру грошового забезпечення поліцейського, враховуючи відповідні оклади за посадою, спеціальним званням, відсоткову надбавку за вислугу років, щомісячні додаткові види грошового забезпечення (надбавки, доплати, підвищення) та премії в розмірах, установлених законодавством, з якого було сплачено єдиний внесок на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, за січень 2016 р. відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 11.11.2015 р. № 988 "Про грошове забезпечення поліцейських Національної поліції". Розмір премії визначається у середніх розмірах, що фактично виплачені за відповідною посадою (посадами) поліцейського за січень 2016 року.

Згідно із п. 5 Постанови № 103, перерахунок пенсій особам начальницького і рядового складу органів внутрішніх справ (міліції) відповідно до пункту 3 цієї постанови проводиться на підставі довідок про розміри грошового забезпечення, поданих Міністерством внутрішніх справ органам Пенсійного фонду України до набрання чинності цією постановою, або довідок, додатково оформлених та поданих відповідно до Порядку проведення перерахунку пенсій, призначених відповідно до Закону України "Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб", затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.02.2008 р. № 45.

Водночас, рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 14.05.2019 р. у справі №826/12704/18, яке залишено без змін постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 19.11.2019 р., визнано протиправним та скасовано пункт 3 постанови Кабінету Міністрів України від 21.02.2018 р. № 103 "Про перерахунок пенсій особам, які звільнені з військової служби, та деяким іншим категоріям осіб". Тобто, рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 14.05.2019 р. у справі № 826/12704/18 набрало законної сили 19.11.2019 р.

У вказаних рішеннях суди дійшли висновку, що пункт 3 Постанови № 103, передбачає перерахунок пенсії, з урахуванням додаткових видів грошового забезпечення та премій виплачених поліцейським у січні 2016 року, хоча фактично додаткові види грошового забезпечення поліцейським були затверджені лише у квітні 2016 року наказом МВС України №260 від 06.04.2016 р. За таких обставин оскаржуваний пункт 3 Постанови № 103 у відсотковому співставленні встановлює зменшення виплати пенсії військовослужбовцям у порівнянні з тими умовами, які вони мали до його прийняття, фактично звужують складові грошового забезпечення, які підлягають врахуванню при обрахунку пенсії вказаним особам, а тому звужують зміст вже існуючих прав таких осіб. Отже, Кабінет Міністрів України, визначаючи новий порядок перерахунку раніше призначених пенсій, з урахуванням розміру окладу за посадою, військовим (спеціальним) званням, відсоткової надбавки за вислугу років за відповідною або аналогічною посадою, не враховував всі види грошового забезпечення військовослужбовців, вичерпний перелік яких встановлений Законом України "Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей", і які відображають умови, особливості військової служби кожної особи, яка має право на пенсію за Законом України "Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб".

Згідно із ч. 2 ст. 265 Кодексу адміністративного судочинства України, нормативно-правовий акт втрачає чинність повністю або в окремій його частині з моменту набрання законної сили відповідним рішенням суду.

Відповідно до ст. 94 Закону України "Про Національну поліцію", Постанови № 988, з метою впорядкування структури та умов грошового забезпечення поліцейських та курсантів вищих навчальних закладів МВС із специфічними умовами навчання, які здійснюють підготовку поліцейських, наказом Міністерства внутрішніх справ України від 06.04.2016 р. №260 затверджено Порядок та умови виплати грошового забезпечення поліцейським Національної поліції та курсантам вищих навчальних закладів МВС із специфічними умовами навчання (в подальшому - Порядок № 260).

Пунктом 3 Порядку № 260 передбачено, що грошове забезпечення поліцейських визначається залежно від посади, спеціального звання, стажу служби в поліції, інтенсивності та умов служби, кваліфікації, наукового ступеня або вченого звання. До складу грошового забезпечення входять: 1) посадовий оклад; 2) оклад за спеціальним званням; 3) щомісячні додаткові види грошового забезпечення (підвищення посадового окладу, надбавки, доплати, які мають постійний характер); 4) премії; 5) одноразові додаткові види грошового забезпечення.

Порядком № 260 установлено такі додаткові види грошового забезпечення: надбавка за специфічні умови проходження служби в поліції (пункт 4 Порядку № 260); надбавка за безперервний стаж на шифрувальній роботі (пункт 5 Порядку № 260); надбавка за виконання функцій державного експерта з питань таємниць (пункт 6 Порядку № 260); надбавка за службу в умовах режимних обмежень (пункт 7 Порядку № 260); надбавка за почесне звання "заслужений" (пункт 8 Порядку № 260); доплата за науковий ступінь з відповідної спеціальності (пункт 9 Порядку № 260); доплата за вчене звання (пункт 10 Порядку № 260); доплата за службу в нічний час (пункт 11 Порядку № 260).

Таким чином, починаючи з 19.11.2019 р. - дня набрання чинності судовим рішенням у справі №826/12704/18, виникли підстави для перерахунку пенсій, призначених згідно із Законом №2262-ХІІ, з урахуванням розміру посадового окладу, окладу за спеціальним званням, щомісячних додаткових видів грошового забезпечення та премії.

При цьому, у Додатку 2 до Порядку № 45 містилась форма довідки про розмір грошового забезпечення, що враховується для перерахунку пенсій. Постановою №103 було доповнено Порядок №45 Додатком 3, а саме Довідка про розмір грошового забезпечення, що враховується для перерахунку пенсій для осіб начальницького і рядового складу органів внутрішніх справ (міліції).

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 12 грудня 2018 року, залишеним без змін постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 05 березня 2019 року, в адміністративній справі №826/3858/18, визнано протиправними та нечинними пункти 1, 2 постанови №103 та зміни до пункту 5 і додатку 2 Порядку №45.

Оскільки зміни, внесені Постановою № 103, зокрема, до додатку 2 Порядку № 45, у якому доповнено Порядок додатком 3, були визнані судом протиправними та нечинними, то з дня набрання законної сили рішенням у справі №826/3858/18 діє редакція додатку 2 до Порядку № 45, яка діяла до внесення зазначених змін.

Суд зазначає, що Верховний суд у рішенні по зразковій справі №160/8324/19 від 17.12.2019, яке залишено без змін постановою Великої Палати Верховного Суду від 24.06.2020 з вказаного питання зазначив: "Окружний адміністративний суд міста Києва рішенням від 12 грудня 2018 року, залишеним без змін постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 5 березня 2019 року, в адміністративній справі № 826/3858/18 визнав протиправними та нечинними пункти 1, 2 Постанови №103 та зміни до пункту 5 і додатку 2 Порядку № 45. Оскільки зміни, внесені Постановою № 103, зокрема, до додатку 2 Порядку № 45, у якому визначено форму довідки про розмір грошового забезпечення для перерахунку пенсії, були визнані судом протиправними та нечинними, то з дня набрання законної сили рішенням у справі № 826/3858/18 діє редакція додатку 2 до Порядку № 45, яка діяла до зазначених змін."

Відповідно до ч.5 ст.242 КАС України, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Суд зазначає, що порядок дій, який повинні вчинити, зокрема, відповідач у зв`язку із втратою чинності положеннями пунктів 1, 2, 3 Постанови № 103 та змін до пункту 5 і додатку 2 Порядку № 45, не змінився.

Питання щодо подання та оформлення документів для призначення (перерахунку) пенсій відповідно до Закону № 2262-ХІІ, крім пенсій військовослужбовцям строкової служби та членам їх сімей, регулює Порядок № 3-1.

Відповідно до пункту 24 Порядку 3-1 про виникнення підстав для проведення перерахунку пенсій згідно зі статтею 63 Закону № 2262-ХІІ уповноважені структурні підрозділи зобов`язані у п`ятиденний строк після прийняття відповідного нормативно-правового акта, на підставі якого змінюється хоча б один з видів грошового забезпечення для відповідних категорій осіб, або у зв`язку з уведенням для зазначених категорій військовослужбовців нових щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (надбавок, доплат, підвищень) та премій у розмірах, установлених законодавством, повідомити про це орган, що призначає пенсії. Органи, що призначають пенсії, протягом п`яти робочих днів після надходження такого повідомлення подають до відповідних уповноважених структурних підрозділів списки осіб, яким необхідно провести перерахунок пенсії (додаток № 5). Після одержання списків осіб уповноважені структурні підрозділи зазначають у них зміни розмірів грошового забезпечення для перерахунку раніше призначених пенсій і в п`ятиденний строк після надходження передають їх до відповідних органів, що призначають пенсії.

Тотожні за змістом положення щодо процедури перерахунку раніше призначених пенсій військовослужбовців у разі зміни розміру їх грошового забезпечення містяться у пунктах 2, 3 Порядку № 45.

Отже, оскільки пункт 3 Постанови №103, що стосується перерахунку розміру грошового забезпечення особам начальницького і рядового складу органів внутрішніх справ (міліції), визнано протиправним рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва у справі №826/12704/18, яке набрало законної сили 19.11.2019 року, саме з 01.12.2019 року (першого числа місяця, що йде за місяцем, в якому настали обставини, що тягнуть за собою зміну розміру пенсії) виникли підстави для перерахунку пенсії позивача, виходячи з розміру складових, розрахованих згідно з постановами №988, №260 відповідно до вимог статей 43 і 63 Закону України Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб.

Водночас, обов`язок з перерахунку пенсії у пенсійного органу виникає після отримання ним належної довідки.

Аналогічні висновки містяться в рішенні Верховного Суду від 17.12.2019 року за результатами розгляду зразкової справи № 160/8324/19, яке залишено без змін постановою Великої Палати Верховного Суду від 24 червня 2020 року.

Відповідно до матеріалів справи, Регіональним сервісним центром ГСЦ МВС в Харківській, Полтавській та Сумській областях (філія ГСЦ МВС) виконано обов`язок щодо направлення на адресу пенсійного органу довідки про грошове забезпечення позивача для перерахунку пенсії у зв`язку з набранням чинності рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва у справі №826/12704/18, що підтверджується наявними у матеріалах справи доказами.

Судом встановлено, що при визначенні посадового окладу позивача у вказаній довідці застосовано посаду начальник відділу та визначено розмір окладу 4000,00 грн.

Відносно правомірності вказаного у довідці окладу, суд зазначає наступне.

Розміри складових грошового забезпечення професорів Харківського національного університету внутрішніх справ, окрім посадового окладу, встановлюються згідно з постановою Кабінету Міністрів України від 11 листопада 2015 року № 988 «Про грошове забезпечення поліцейських Національної поліції», а тарифний розряд для визначення розміру посадового окладу за атестованою посадою професор кафедри Харківського національного університету внутрішніх справ встановлюється згідно з наказом Міністерства освіти і науки України від 26 вересня 2005 року № 557 «Про впорядкування умов оплати праці та затвердження схем тарифних розрядів працівників навчальних- закладів, установ ~ освіти та наукових установ», додаток 2 «Схема тарифних розрядів посад керівних та науково- педагогічних працівників вищих навчальних закладів ІІІ-ІV рівнів акредитації», а саме 20-21 тарифний розряд.

Згідно з Законом України від 23 листопада 2018 року № 2629-VІІІ «Про Державний бюджет України на 2019 рік», постановою Кабінету Міністрів України від 28 грудня 2016 року № 1037 «Про оплату працівників установ, закладів та організацій окремих галузей бюджетної сфери», відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 30 серпня 2002 року № 1298 «Про оплату працівників на основі Єдиної тарифної сітки, розрядів і коефіцієнтів з оплати праці працівників установ, закладів та організацій окремих галузей бюджетної сфери», розмір посадового окладу за 20 тарифним розрядом станом на листопад 2019 року складав 7761,12 грн., враховуючи підвищення посадових окладів науково-педагогічних працівників на 11% згідно з постановою Кабінету Міністрів України від 23 січня 2019 року № 36 «Про підвищення посадових окладів науково-педагогічних працівників».

Оклад за спеціальним званням поліцейського визначається згідно з постановою Кабінету Міністрів України від 11 листопада 2015 року № 988 «Про грошове забезпечення поліцейських Національної поліції», а саме полковника поліції - в розмірі 2400,00 грн.

Інші види грошового забезпечення поліцейського визначаються згідно з наказом МВС України від 06 квітня 2016 року № 260 «Про затвердження Порядку та умов виплати грошового забезпечення поліцейським Національної поліції та курсантам вищих навчальних закладів МВС із специфічними умовами навчання».

Розмір надбавки за специфічні умови проходження служби в поліції поліцейським встановлюється кожному індивідуально, залежно від специфіки умов проходження служби (успішне виконання повноважень, якість, складність, обсяг та важливість виконуваних завдань, залучення до розробки проектів нормативно-правових актів тощо) на підставі мотивованого подання керівника структурного підрозділу.

Наказом МВС України №138 від 17.02.2017, що прийнятий з урахуванням до статті 63 Закону України "Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб", постанови Кабінету Міністрів України від 13 лютого 2008 р. № 45 "Про затвердження Порядку проведення перерахунку пенсій, призначених відповідно до Закону України "Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб", та внесення змін до постанови Кабінету Міністрів України від 17 липня 1992 р. № 393" затверджено перелік посад осіб начальницького і рядового складу органів внутрішніх справ України (міліції), які мають право на пенсійне забезпечення або одержують пенсію на умовах Закону України "Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб", що прирівнюються посадам поліцейських.

Однак, Наказ МВС України від 17.02.2017 № 138, не містить посади "професор".

Згідно пункту 7 розділу XVIII Переліку посад осіб начальницького і рядового складу органів внутрішніх справ України (міліції), які мають право на пенсійне забезпечення або одержують пенсію на умовах Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб», що прирівнюються посадам поліцейських, Наказу № 138, професор навчального закладу МВС (Національна академія внутрішніх справ та національні університети внутрішніх справ (юридичний ліцей, науково-педагогічний склад) - прирівнюється до посади начальника відділу апарату Національної поліції.

Отже МВС України прирівняв посаду "професор навчального закладу МВС " (Національна академія внутрішніх справ та національні університети внутрішніх справ (юридичний ліцей, науково-педагогічний склад) до посади " начальника відділу апарату Національної поліції ".

Проте суд зазначає, що посади "професора навчального закладу МВС" та "начальника відділу апарату національної поліції" з своїми класифікаційними характеристиками, перш за все розмірами посадових окладів та іншими особливостями є абсолютно різними.

Суд зазначає, що таке прирівняння є дискримінаційним та грубо порушує інтереси позивача, оскільки впливає на визначення посадового окладу, та як наслідок, грошового забезпечення для перерахунку його пенсії.

Статтею 8 Конституції України закріплено, що в Україні визнається і діє принцип верховенства права. Конституція України має найвищу юридичну силу. Закони та інші нормативно-правові акти приймаються на основі Конституції України і повинні відповідати їй. Норми Конституції України є нормами прямої дії. Звернення до суду для захисту конституційних прав і свобод людини і громадянина безпосередньо на підставі Конституції України гарантується.

Суди, незалежно від того, конкретизовані приписи Конституції України в галузевому законодавстві чи ні, зобов`язані захищати права і свободи людини й громадянина. Тобто суддя, конкретизуючи право, повинен застосувати «підхід, який би був найбільш сприятливий до особи» (постанова ВП ВС від 21 квітня 2021 року, справа № 360/3611/20).

Суд вказує, що найбільш сприятливим для особи буде зазначення у довідці про розмір грошового забезпечення ОСОБА_1 , за нормами чинними станом на листопад 2019 року, за посадою, яку він займав на дату звільнення, із визначенням посадового окладу, розрахованого за 21 тарифним розрядом згідно наказу Міністерства освіти і науки від 26,09.2005 № 557 Про впорядкування умов оплати праці та затвердження схем тарифних розрядів працівників навчальних закладів, установ освіти та наукових установ, додаток 2 Схема тарифних розрядів посад керівних та науково-педагогічних працівників вищих навчальних закладів ІІІ-ІV рівнів акредитації, станом на листопад 2019 (враховуючи підвищення посадових окладів науково-педагогічних працівників на 11%, згідно з постановою Кабінету Міністрів України від 23.01.2019 № 36 Про підвищення посадових окладів науково-педагогічних працівників).

Окрім цього, суд зазначає, що відповідно до статей 1 та 17 Закону України від 23.02.2006 № 3477-IV "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" суди застосовують як джерело права при розгляді справ положення Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та протоколів до неї, а також практику Європейського суду з прав людини та Європейської комісії з прав людини.

Так, у рішенні ЄСПЛ від 07 листопада 2013 року у справі "Пічкур проти України" (заява № 10441/06, пункти 41- 43, 52) Суд акцентував увагу на тому, що: якщо в Договірній державі є чинне законодавство, яким передбачено право на соціальні виплати, обумовлені або не обумовлені попередньою сплатою внесків, це законодавство має вважатися таким, що породжує майновий інтерес, який підпадає під дію статті 1 Першого протоколу, для осіб, що відповідають вимогам такого законодавства.

Водночас юридична природа соціальних виплат, у тому числі пенсій, розглядається ЄСПЛ не лише з позицій права власності, але й пов`язує з ними принцип захисту "законних очікувань" (reasonable expectations) та принцип правової визначеності (legal certainty), що є невід`ємними елементами принципу правової держави та верховенства права.

Так, у справі "Суханов та Ільченко проти України" ЄСПЛ зазначив, якщо суть вимоги особи пов`язана з майновим правом, особа, якій воно надане, може вважатися такою, що має "законне сподівання", якщо для такого права у національному законодавстві існує достатнє підґрунтя - наприклад, коли є чинний Закон, який передбачає таке право, або є усталена практика національних судів, якою підтверджується його існування (Заява № 68385/10 та № 71378/10, пункт 35).

Отже, у контексті статті 1 Першого протоколу до Конвенції об`єктами права власності можуть бути у тому числі "легітимні очікування" та "майнові права" (Pine Valley Developments Ltd and Others v. Ireland), заява № 12742/87; ухвала ЄСПЛ від 13 грудня 1984 року щодо прийнятності заяви S. v. the United Kingdom, № 10741/84).

Тобто коли соціальна чи інша подібна виплата закріплена законом, вона має виплачуватися на основі чітких і об`єктивних критеріїв і, якщо людина очевидно підходить під ці критерії, це породжує у такої людини виправдане очікування в розумінні статті 1 Першого протоколу.

Також практикою Європейського суду з прав людини сформовано підхід щодо розуміння правової визначеності як засадничої складової принципу верховенства права. Зокрема, у пункті 61 Рішення "Брумареску проти Румунії" Європейський суд з прав людини зазначив, що принцип правової визначеності є складовою верховенства права (Brumarescu v. the Romania, заява № 28342/95). У пункті 109 справи "Церква Бессарабської Митрополії проти Молдови" Суд зазначив, що закон має бути доступним та передбачуваним, тобто вираженим з достатньою точністю, щоб дати змогу особі в разі необхідності регулювати його положеннями свою поведінку (Metropolitan Church of Bessarabia and Others v. the Moldova, заява № 45701/99).

Таким чином, Наказ МВС України №138 від 17.02.2017, що прийнятий з урахуванням до статті 63 Закону України "Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб", постанови Кабінету Міністрів України від 13 лютого 2008 р. № 45 "Про затвердження Порядку проведення перерахунку пенсій, призначених відповідно до Закону України "Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб", та внесення змін до постанови Кабінету Міністрів України від 17 липня 1992 р. № 393" затверджено перелік посад осіб начальницького і рядового складу органів внутрішніх справ України (міліції), які мають право на пенсійне забезпечення або одержують пенсію на умовах Закону України "Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб", що прирівнюються посадам поліцейських був прийняти вже після звільнення позивача з займаної посади та призначення йому пенсії та його застосування для подальшого визначення розміру пенсії позивача не узгоджується з принципом правової визначеності.

Враховуючи наведене, можна дійти висновку, що позивачу у довідці про розмір його грошового забезпечення станом на 19.11.2019 для перерахунку пенсії, розмір посадового окладу підлягає визначенню за посадою за 21 тарифним розрядом згідно з додатком 2 до наказу Міністерства освіти і науки України від 26 вересня 2005 року № 557 «Схема тарифних розрядів посад керівних та науково-педагогічних працівників вищих навчальних закладів III-IV рівнів акредитації», що згідно із Законом України від 23 листопада 2018 року № 2629-VIII «Про державний бюджет України на 2019 рік», постановою Кабінету Міністрів України від 28 грудня 2016 року № 1037 «Про оплату працівників установ, закладів та організацій окремих галузей бюджетної сфери», постановою Кабінету Міністрів України від 30 серпня 2002 року № 1298 «Про оплату працівників на основі Єдиної тарифної сітки, розрядів і коефіцієнтів з оплати праці працівників установ, закладів та організацій окремих галузей бюджетної сфери», за нормами чинними станом на 19.11.2019 року визначається у розмірі 7761,12 грн.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Другого апеляційного адміністративного суду від 24.04.2024 у справі 520/33291/23.

Щодо вимоги позивача про зазначення відомостей про доплату за науковий ступінь кандидат наук - 15% від посадового окладу та доплату за вчене звання доцент - 25% від посадового окладу, відповідно до положення ч.2 ст.59 Закону України «Про вищу освіту», суд зазначає наступне.

Нормативно-правовими актами, якими визначається розмір грошового забезпечення, його складові, умови та порядок його виплати, є постанова Кабінету Міністрів України від 11 листопада 2015 року № 988 «Про грошове забезпечення поліцейських Національної поліції» (далі - постанова № 988) та Порядок та умови виплати грошового забезпечення поліцейським Національної поліції та здобувачам вищої освіти закладів вищої освіти із специфічними умовами навчання, що здійснюють підготовку поліцейських, затверджений наказом Міністерства внутрішніх справ України від 06 квітня 2016 року №260 (далі - Порядок № 260).

Постановою №988 передбачено виплату доплат за науковий ступінь кандидата або доктора наук з відповідної спеціальності, якщо діяльність за профілем відповідає науковому ступеню, - у розмірі відповідно 5 і 10 відсотків посадового окладу, та за вчене звання у разі, коли особа займає посаду, що пов`язана з педагогічною або науковою діяльністю, і має вчене звання доцента (старшого наукового співробітника), - у розмірі 5, професора - 10 відсотків посадового окладу.

Виплату доплати за науковий ступінь та за вчене звання врегулювано розділом пунктами 9 та 10 Порядку № 260, розмір яких ідентичний розміру, визначеному у Постанові № 988.

Закон України «Про вищу освіту» № 1556-VII, відповідно до його преамбули, встановлює основні правові, організаційні, фінансові засади функціонування системи вищої освіти, створює умови для посилення співпраці державних органів і бізнесу з закладами вищої освіти на принципах автономії закладів вищої освіти, поєднання освіти з наукою та виробництвом з метою підготовки конкурентоспроможного людського капіталу для високотехнологічного та інноваційного розвитку країни, самореалізації особистості, забезпечення потреб суспільства, ринку праці та держави у кваліфікованих фахівцях.

Згідно з ч. 2 ст. 59 Закону України «Про вищу освіту» науково-педагогічним, науковим і педагогічним працівникам закладів вищої освіти встановлюються доплати за науковий ступінь доктора філософії та доктора наук у розмірах відповідно 15 та 25 відсотків посадового окладу, а також за вчене звання доцент і старшого дослідника - 25 відсотків посадового окладу, професор - 33 відсотки від посадового окладу. Заклад вищої освіти може встановити більший розмір за рахунок власних надходжень.

Згідно із підпунктом 8 пункту 2 розділу XV Прикінцеві та перехідні положення Закону № 1556-VII після набрання чинності цим Законом науковий ступінь кандидата наук прирівнюється до наукового ступеня доктора філософії, а вчене звання старшого наукового співробітника - до вченого звання старшого дослідника.

З наведеного слідує, що приписи Закону № 1556-VII визначають правові засади організації, функціонування та розвитку системи вищої освіти в Україні; встановлюють стандарти якості освіти, порядок акредитації навчальних закладів, а також засади фінансування вищої освіти; регулюють виключно відносини у сфері надання освітніх послуг, створення і утримання навчальних закладів; визначають права та обов`язки учасників освітнього процесу і безпосередньо їх стосуються.

При цьому з метою стимулювання наукової діяльності та збереження кваліфікованих кадрів у сфері вищої освіти частиною другою статті 59 Закону № 1556-VII передбачено, що до складу матеріального забезпечення науково-педагогічних, наукових і педагогічних працівників університетів, академій, інститутів та коледжів входять додаткові виплати у вигляді доплат за наукові ступені та вчені звання, у розмірах, встановлених частиною другою статті 59 Закону № 1556-VII.

Водночас позивач є пенсіонером органів внутрішніх справ та отримує пенсію, призначену відповідно до Закону № 2262-ХІІ, тому гарантії його соціального і правового захисту встановлюються саме Законом № 580-VIII та іншими нормативно-правовими актами, прийнятими на його виконання, у тому числі Постановою КМУ № 988 та Порядком № 260.

На переконання суду, системний аналіз наведених норм права свідчить про те, що вказані нормативно-правові акти регулюють різні за своєю правовою природою (стимулюючі доплати до заробітної плати і складові грошового забезпечення, що враховується для перерахунку пенсії) та за суб`єктним складом (науково-педагогічні, наукові та педагогічні працівники і працівники органів внутрішніх справ) правовідносини, а тому суд вважає, що посилання позивача на приписи ч.2 статті 59 Закону № 1556-VII є безпідставними і не свідчать про наявність суперечностей у правовому регулюванні.

У постанові від 20 червня 2024 року у справі № 520/9891/23 Верховний Суд виклав за подібних правовідносин висновок, зокрема про те, що позивач є пенсіонером Збройних Сил України та отримує пенсію, призначену відповідно до Закону № 2262-ХІІ, гарантії його соціального і правового захисту встановлюються саме Законом № 2262-ХІІ та іншими нормативно-правовими актами, прийнятими на його виконання, у тому числі Постановою КМУ № 704 та Порядком № 260, які, у свою чергу, містять спеціальні правові норми щодо соціального захисту військовослужбовців, а відтак для визначення складових грошового забезпечення та їх розміру при проведенні перерахунку пенсії не можуть бути застосовані положення частини другої статті 59 Закону № 1556-VII.

Крім того, судова палата з розгляду справ щодо захисту соціальних прав Касаційного адміністративного суду за наслідками касаційного перегляду справи №420/12420/24 зазначила «… що висновки, викладені в раніше ухваленій постанові Верховного Суду від 21.06.2023 у справі № 380/24050/21 про те, що правила визначення доплати за науковий ступінь та вчене звання, установлені підпунктом 2 пункту 6 Постанови КМУ № 704, поширюються на всіх військовослужбовців, які мають такі наукові ступені та вчені звання, окрім тих військовослужбовців, які проходять службу у вищих військових навчальних закладах та обіймають посади пов`язані з науково-педагогічною діяльністю, яким така доплата має встановлюватися з урахуванням мінімальних гарантій, що передбачені статтею 59 Закону № 1556-VII, є такими, що не ґрунтуються на правильному правозастосуванні, а отже, судова палата з розгляду справ щодо захисту соціальних прав Касаційного адміністративного суду вважає за необхідне відступити від таких висновків і сформувати такий: розмір доплат за науковий ступінь та вчене звання, що враховується при перерахунку пенсій, призначених відповідно до Закону № 2262-XII, визначається виключно на підставі спеціальних нормативно-правових актів, що регулюють питання соціального забезпечення військовослужбовців, зокрема, відповідно до положень Постанови КМУ №704 та Порядку № 260, без застосування положень частини другої статті 59 Закону №1556-VII.»

Таким чином, враховуючи, що положення Закону № 1556-VII регулюють питання, пов`язані з діяльністю у сфері вищої освіти і не мають стосунку до нарахування та виплати грошового забезпечення військовослужбовців, визначені цим Законом гарантії щодо визначення розміру доплат за науковий ступінь та вчене звання науково-педагогічним, науковим, педагогічним та іншим працівникам закладів вищої освіти не застосовуються при визначенні розміру відповідних доплат військовослужбовцям, які проходять військову службу у вищих військових навчальних закладах та обіймають посади, пов`язані з науково-педагогічною діяльністю у вищих військових навчальних закладах (закладах вищої освіти із специфічними умовами навчання), а відповідно не повинні застосовуватися при визначенні розміру доплат за науковий ступінь та вчене звання, які зазначаються у довідках про розмір грошового забезпечення, що видаються для проведення перерахунку пенсії.

Ці висновки також узгоджуються з правовою позицією, висловленою Верховним Судом у постанові від 18.12.2025 у справі №360/1358/24.

Застосовуючи наведений підхід до правовідносин, які виникли у справі, у позивача відсутнє право на отримання оновленої довідки із зазначенням відомостей про доплату за науковий ступінь та вчене звання у розмірах, встановлених відповідно до положення ч. 2 ст. 59 Закону України Про вищу освіту, а тому позовні вимоги в цій частині не підлягають задоволенню.

Щодо вимоги позивача про зазначення відомостей про розмір премії позивача в розмірі 70% - відповідно до протоколу ГУ ПФУ в Харківській області від 07.11.2015 за пенсійною справою №.

Відповідно до частини 3 статті 43 Закону №2262-ХІІ пенсії особам з числа військовослужбовців (крім військовослужбовців строкової служби) рядового, сержантського, старшинського та офіцерського складу, особам, які мають право на пенсію за цим Законом, та членам їх сімей обчислюються з розміру грошового забезпечення, враховуючи відповідні оклади за посадою, оклади та/чи доплати за військове (спеціальне) звання, військовим (спеціальним) званням, процентну надбавку (доплату) за вислугу років, щомісячні додаткові види грошового забезпечення (надбавки, доплати, підвищення) та премії в розмірах, установлених законодавством, з якого було сплачено єдиний внесок на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, а до 1 січня 2011 року - страхові внески на загальнообов`язкове державне пенсійне страхування, у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Приписами частини 18 статті 43 Закону №2262-ХІІ визначено, що у разі якщо на момент призначення або виплати пенсії відбулася зміна розміру хоча б одного з видів грошового забезпечення та/або були введені для зазначених категорій осіб нові щомісячні додаткові види грошового забезпечення (надбавки, доплати, підвищення) та премії у розмірах, встановлених законодавством, пенсія призначається з урахуванням таких змін та/або нововведень, а призначена пенсія підлягає невідкладному перерахунку.

Питання перерахунку призначених відповідно до Закону №2262-ХІІ пенсій унормовано статтею 63 Закону №2262-ХІІ, частинами 1, 2 якої встановлено, що перерахунок раніше призначених пенсій військовослужбовцям, особам, які мають право на пенсію за цим Законом та членам їх сімей у зв`язку із введенням в дію цього Закону провадиться за документами, що є у пенсійній справі, а також додатковими документами, поданими пенсіонерами на час перерахунку. Якщо пенсіонер згодом подасть додаткові документи, які дають право на подальше підвищення пенсії, то пенсія перераховується за нормами цього Закону. При цьому, перерахунок провадиться за минулий час, але не більш як за 12 місяців з дня подання додаткових документів і не раніше, ніж з дня введення в дію цього Закону.

Статтю 63 Закону №2262-ХІІ Законом України від 23.12.2015 №900-VIIІ "Про внесення змін до деяких законів України щодо забезпечення гарантій соціального захисту колишніх працівників органів внутрішніх справ України та членів їхніх сімей", який набрав чинності 29.12.2015, доповнено новою частиною 3, згідно з якою перерахунок пенсій особам начальницького і рядового складу органів внутрішніх справ України (міліції), які мають право на пенсійне забезпечення або одержують пенсію на умовах цього Закону, здійснюється з урахуванням видів грошового забезпечення, щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (надбавок, доплат, підвищень) та премій у розмірах, встановлених законодавством для поліцейських.

Кабінет Міністрів України 11.11.2015 прийняв постанову "Про грошове забезпечення поліцейських Національної поліції"№988 (далі - Постанова №988), яка набрала чинності 02.12.2015.

Пунктом 1 Постанови №988 установлено, що грошове забезпечення поліцейських складається з посадового окладу, окладу за спеціальним званням, щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (підвищення посадового окладу, надбавки, доплати, які мають постійний характер), премії та одноразових додаткових видів грошового забезпечення. Також, пунктом 3 Постанови№988 затверджено, зокрема, схеми окладів за спеціальним званням поліцейських, схеми посадових окладів поліцейських у розмірах згідно з додатками 3-10.

Відповідно до статті 94 Закону України "Про Національну поліцію", Постанови №988 наказом МВС України від 06.04.2016 №260 затверджено Порядок та умови виплати грошового забезпечення поліцейським Національної поліції та здобувачам вищої освіти закладів вищої освіти із специфічними умовами навчання, що здійснюють підготовку поліцейських (далі - Порядок №260).

Порядком №260 установлено, зокрема, такі додаткові види грошового забезпечення: надбавка за специфічні умови проходження служби в поліції (пункт 4 розділу ІІ Порядку №260); надбавка за безперервний стаж на шифрувальній роботі (пункт 5 розділу ІІ Порядку №260); надбавка за виконання функцій державного експерта з питань таємниць (пункт 6 розділу ІІ Порядку №260); надбавка за службу в умовах режимних обмежень (пункт 7 розділу ІІ Порядку №260); надбавка за почесне звання заслужений (пункт 8 розділу ІІ Порядку №260); доплата за науковий ступінь з відповідної спеціальності (пункт 9 розділу ІІ Порядку №260); доплата за вчене звання (пункт 10 розділу ІІ Порядку №260); доплата за службу в нічний час (пункт 11 розділу ІІ Порядку №260).

Таким чином, Кабінет Міністрів України Постановою №988, та постановою "Про внесення змін до постанови Кабінету Міністрів України від 09.03.2006 №268"№947 від 18.11.2015 (чинною до 24.09.2016) встановив розміри грошового забезпечення працівникам поліції за посадовими окладами і спеціальними званнями, що значно перевищують посадові оклади і плату за спеціальні звання колишніх працівників органів внутрішніх справ.

Крім того, Постановою №988 затверджено схему окладів за спеціальним званням поліцейських у розмірах згідно з додатком 1, схеми посадових окладів поліцейських у розмірах згідно з додатками 3-10, розміри надбавки за стаж служби в поліції згідно з додатком 11.

Постанова №988 набрала чинності з 02.12.2015 та застосовується з дня набрання чинності Законом України "Про Національну поліцію", тобто, з 07.11.2015.

Таким чином, позивач, як пенсіонер органів внутрішніх справ, набув право на перерахунок розміру призначеної йому пенсії на підставі статті 63 Закону №2262-XII та норм Порядку проведення перерахунку пенсій, призначених відповідно до Закону України "Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб", затвердженого постановою Кабінету Міністрів України №45 від 13.02.2008, в редакції з урахуванням змін, внесених постановою Кабінету Міністрів України №103 від 21.02.2018.

При цьому, у довідку про грошове забезпечення для перерахунку пенсії позивачу повинні включатися усі складові (основні та додаткові), що визначені Постановою №988.

Крім того, як вбачається з протоколу призначення за пенсійною справою № від 07.11.2015 при звільненні позивача зі служби, розмір премії, яку отримав позивач становить 70 %, а тому її розмір має бути врахований відповідачем під час видачі нової довідки.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Другого апеляційного адміністративного суду від 19.02.2025 у справі 520/22226/24.

Стосовно повноважень відповідачів, суд враховує, що з 22.04.2024 наказом МВС України № 259 визнано таким, що втратив чинність наказ МВС України від 25.02.2019 №129 "Про визнання в Міністерстві внутрішніх справ України уповноваженого структурного підрозділу з підготовки та подання до органів Пенсійного фонду України документів для призначення (перерахунок) пенсій" (зі змінами).

Таким чином, з 22.04.2024 ДУ ТМО по областях втратили повноваження на оформлення та направлення до ПФУ довідок про розмір грошового забезпечення, які раніше були покладені на відповідні сектори (відділи) із соціально-гуманітарних питань цих державних установ".

Пунктом 2 наказу МВС України від 22.04.2024 №259 уповноважено Головний сервісний центр МВС на видачу звільненим зі служби військовослужбовцям, особам рядового і начальницького складу органів внутрішніх справ за їх зверненнями довідок про розмір грошового забезпечення відповідно за березень 2019 року та листопад 2019 року для перерахунку пенсій з урахуванням правових висновків Великої Палати Верховного Суду у справі №160/8324/19 та судових рішень у справах №826/3858/18 та №826/12704/18, а також здійснювати відповідно до законодавства України розгляд звернень таких осіб про видачу довідок про розмір грошового забезпечення для перерахунку пенсій за інші періоди з покладенням таких функцій на регіональні сервісні центри Головного сервісного центру МВС (філії ГСЦ МВС)."

Згідно з п. З наказу МВС України від 22.04.2024 №259 - п. 2 наказу МВС України від 22.04.2024 №259 застосовується з 01.05.2024.

Водночас, Наказом ГСЦ МВС від 29.04.2024 №77 "Про затвердження змін до деяких положень регіональних сервісних центрів ГСЦ МВС (філій ГСЦ МВС)" затверджено зміни до деяких положень про регіональні сервісні центри ГСЦ МВС (філії ГСЦ МВС).

Пунктом 6 наказу №77 визначено внести до Положення про регіональний сервісний центр ГСЦ МВС в Харківській, Полтавській та Сумській областях (філія ГСЦ МВС), затвердженого наказом ГСЦ МВС від 02.02.2024 №15, зокрема, такі зміни: 1) пункт 1 розділу ІІ доповнити підпунктом 7 такого змісту: "7) організація забезпечення соціального захисту колишніх осіб рядового і начальницького складу органів внутрішніх справ, військовослужбовців Національної гвардії України, внутрішніх військ Міністерства внутрішніх справ України, членів їхніх сімей, в частині видачі звільненим зі служби військовослужбовцям, особам рядового і начальницького складу органів внутрішніх справ довідок про розмір грошового забезпечення.".

Враховуючи вищезазначене, саме Регіональний сервісний центр ГСЦ МВС в Харківській, Полтавській та Сумській областях (філія ГСЦ МВС) з 1 травня 2024 року уповноважений видавати звільненим зі служби військовослужбовцям, особам рядового і начальницького складу органів внутрішніх справ довідки про розмір грошового забезпечення для перерахунку пенсій.

Таким чином, у спірних правовідносинах Регіональний сервісний центр ГСЦ МВС в Харківській, Полтавській та Сумській областях уповноважений на видачу позивачу довідки про грошове забезпечення, а тому вимоги до Головний сервісний центр Міністерства внутрішніх справ України задоволенню не підлягають.

Вищевказана позиція узгоджується з постановою Другого апеляційного адміністративного суду від 21.01.2025 по справі № 440/4341/24.

Враховуючи вищевикладене, з метою належного та ефективного поновлення порушених прав позивача, суд вважає за необхідне зобов`язати Регіональний сервісний центр ГСЦ МВС в Харківській, Полтавській, Сумській областях (філія ГСЦ МВС) підготувати та надати до Головного управління ПФУ в Харківській області оновлену довідку про розмір грошового забезпечення ОСОБА_1 , визначеного на листопад 2019 року, із правильним зазначенням відомостей про посадовий оклад позивача, розрахованого за 21 тарифним розрядом згідно наказу Міністерства освіти і науки від 26,09.2005 № 557 Про впорядкування умов оплати праці та затвердження схем тарифних розрядів працівників навчальних закладів, установ освіти та наукових установ, додаток 2 Схема тарифних розрядів посад керівних та науково-педагогічних працівників вищих навчальних закладів ІІІ-ІV рівнів акредитації, станом на листопад 2019 (враховуючи підвищення посадових окладів науково-педагогічних працівників на 11%, згідно з постановою Кабінету Міністрів України від 23.01.2019 № 36 Про підвищення посадових окладів науково-педагогічних працівників), та із правильним зазначенням розміру премії позивача в розмірі 70% - відповідно до протоколу ГУ ПФУ в Харківській області від 07.11.2015 за пенсійною справою №, із обов`язковим зазначенням інших відомостей про розміри основних та щомісячних додаткових видів грошового забезпечення, для перерахунку з 01.12.2019 пенсії ОСОБА_1 .

За приписами ч.1 та ч.2 ст.77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 КАС України. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Статтею 19 Конституції України передбачено, що правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством. Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ч.1 та ч.2 ст.2 Кодексу адміністративного судочинства України, завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень. У справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони:1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Враховуючи викладене, суд вважає вимоги позивача правомірними та такими, що підлягають частковому задоволенню.

Судові витрати підлягають розподілу відповідно до положень ст. 139 КАС України.

Керуючись ст. ст. 14, 22, 194, 243, 246, 249, 250, 255, 263, 295 КАС України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов ОСОБА_1 до Головного сервісного центру Міністерства внутрішніх справ України, Регіонального сервісного центру ГСЦ МВС в Харківській, Полтавській та Сумській областях (філія ГСЦ МВС) про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії задовольнити частково.

Визнати протиправними дії Регіонального сервісного центру ГСЦ МВС в Харківській, Полтавській та Сумській областях (філія ГСЦ), які полягають у внесенні до довідки від 19.08.2024 №100/35558 (вихідний №31/32- 0204) про розмір грошового забезпечення ОСОБА_1 , встановленого станом на листопад 2019 року, недостовірних відомостей щодо розміру посадового окладу та розміру премії.

Зобов`язати Регіональний сервісний центр ГСЦ МВС в Харківській, Полтавській, Сумській областях (філія ГСЦ МВС) (вул. Шевченка, буд. 26, м. Харків, 61013, ) підготувати та надати до Головного управління ПФУ в Харківській області оновлену довідку про розмір грошового забезпечення ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ), визначеного на листопад 2019 року, із правильним зазначенням відомостей про посадовий оклад позивача, розрахованого за 21 тарифним розрядом згідно наказу Міністерства освіти і науки від 26,09.2005 № 557 Про впорядкування умов оплати праці та затвердження схем тарифних розрядів працівників навчальних закладів, установ освіти та наукових установ, додаток 2 Схема тарифних розрядів посад керівних та науково-педагогічних працівників вищих навчальних закладів ІІІ-ІV рівнів акредитації, станом на листопад 2019 (враховуючи підвищення посадових окладів науково-педагогічних працівників на 11%, згідно з постановою Кабінету Міністрів України від 23.01.2019 № 36 Про підвищення посадових окладів науково-педагогічних працівників), та із правильним зазначенням розміру премії позивача в розмірі 70% - відповідно до протоколу ГУ ПФУ в Харківській області від 07.11.2015 за пенсійною справою №, із обов`язковим зазначенням інших відомостей про розміри основних та щомісячних додаткових видів грошового забезпечення, для перерахунку з 01.12.2019 пенсії ОСОБА_1 .

У задоволенні іншої частини позовних вимог - відмовити.

Стягнути з Регіонального сервісного центру ГСЦ МВС в Харківській, Полтавській та Сумській областях (філія ГСЦ МВС) (вул. Шевченка, буд. 26, м. Харків, 61013, ) на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) за рахунок бюджетних асигнувань суму сплаченого судового збору в розмірі 968,96 грн. (дев`ятсот шістдесят вісім гривень 96 копійок).

Рішення суду може бути оскаржене в апеляційному порядку до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів, з дня його проголошення.

В разі, якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не були вручені у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повне рішення складено 26 січня 2026 року.

Суддя Бадюков Ю.В.