Справа № 200/204/26
Суддя: Аляб'єв І.Г.
Дата ухвалення: 2026-01-23 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Донецький окружний адміністративний суд
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

23 січня 2026 року Справа №200/204/26

Суддя Донецького окружного адміністративного суду Аляб`єв І.Г., ознайомившись з позовною заявою ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Донецькій області про визнання протиправним та скасування наказу про звільнення, поновлення на посаді,

ВСТАНОВИВ:

Позивач, ОСОБА_1 звернувся до Донецького окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління Національної поліції в Донецькій області, в якому просить:

Поновити ОСОБА_1 строк звернення до суду, пропущений з поважних причин.

Прийняти позовну заяву і відкрити провадження у справі.

Витребувати у Головного управління Національної поліції в Донецькій області копію наказу від 26.06.2025 року № 1056.

Надати можливість ознайомитися з наказом № 1056 і подати аргументи щодо підстав його скасування.

Визнати протиправними і скасувати наказ від 26.06.2025 року № 1056 Головного управління Національної поліції в Донецькій області, наказ від 26.06.2025 року № 307 о/с.

Поновити ОСОБА_1 на посаді рядового поліції поліцейського взводу № 2 роти № 1 батальйону поліції особливого призначення (стрілецький) Головного управління Національної поліції в Донецькій області з дати звільнення.

Приписами пункту 3 частини 1 статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Згідно з ч. 1 ст.122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Згідно з ч. 5 ст. 122 КАС України для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Щодо строку звернення до суду в позовній заяві представником позивача зазначено наступне. Указом Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022, затвердженим Законом України від 24 лютого 2022 року № 2101-1Х, у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України постановлено ввести в Україні воєнний стан. На теперішній час в Україні воєнний стан діє.

Місто Дружківка Донецької області, де позивач мешкає, офіційно віднесене до території активних бойових дій в Україні на підставі Переліку територій, на яких ведуться (велися) бойові дії або тимчасово окупованих Російською Федерацією, який затверджено наказом Міністерства розвитку громад та територій України від 28 лютого 2025 року № 376 (із змінами та доповненнями), зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 11 березня 2025 року за № 380/43786.

Тобто, органи влади, комунальні служби та критична інфраструктура працюють із урахуванням безпекових ризиків, які включають: перебої з електроенергією чи водопостачанням, змінені графіки роботи установ, обмеження пересування в темну пору доби або під час тривог і таке інше.

Отримати кваліфіковану юридичну допомогу в межах м. Дружківки за таких обставин позивач не мав реальної змоги. Тому вважає, що строк на звернення до суду позивач пропустив з поважних причин.

Пунктом 4 статті 31 Дисциплінарного статуту Національної поліції України визначено, що поліцейський має право оскаржити застосоване до нього дисциплінарне стягнення, звернувшись до адміністративного суду протягом 15 днів з дня його ознайомлення з наказом про притягнення до дисциплінарної відповідальності.

У разі застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення у виді звільнення з посади, пониження у спеціальному званні на один ступінь або звільнення зі служби в поліції поліцейський має право оскаржити таке стягнення протягом 15 днів з дня його ознайомлення з наказом по особовому складу про виконання застосованого дисциплінарного стягнення.

Оскільки Дисциплінарний статут Національної поліції України прямо встановлює, що перебіг 15-денного строку оскарження починається з дня ознайомлення поліцейського з відповідним наказом, момент його фактичного виконання чи видання інших пов`язаних наказів не змінюють дату, коли особі стало відомо або повинно було бути відомо про порушення відповідного права.

Спірні накази прийняті 26.06.2025.

Відповідно, останнім днем 15-денного строку було 11.07.2025.

До суду позивач звернувся 12.01.2026.

В позовній заяві представник позивача зазначає, що на адресу відповідача були надіслані адвокатські запити від 25.11.2025 про надання наказу від 26.06.2025 №1056, від 09.12.2025 про надання наказу від 26.06.2025 №1056 та нагадування від 24.11.2025.

Отже, лише з листопада 2025 року позивачем почали вчинятися дії для отримання наказів від 26.06.2025 та оскарження їх в судовому порядку.

Суд зазначає, що матеріали позовної заяви не містять доказів відключення світла в місті Дружківка з липня 2025 року по січень 2026 року.

Європейський суд з прав людини, юрисдикція якого поширюється на всі питання тлумачення і застосування Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року (пункт 1 статті 32 зазначеної Конвенції), наголошує, що позовна давність - це законне право правопорушника уникнути переслідування або притягнення до суду після закінчення певного періоду після скоєння правопорушення. Застосування строків позовної давності має кілька важливих цілей, а саме: забезпечувати юридичну визначеність і остаточність, захищати потенційних відповідачів від прострочених позовів, та запобігати несправедливості, яка може статися в разі, якщо суди будуть змушені вирішувати справи про події, що мали місце у далекому минулому, спираючись на докази, які вже, можливо, втратили достовірність і повноту із плином часу (пункт 51 рішення від 22.10.1996 за заявами № 22083/93, 22095/93 у справі Стаббінгс та інші проти Сполученого Королівства , пункт 570 рішення від 20.09.2011 за заявою у справі ВАТ Нафтова компанія Юкос проти Росії ).

Встановлення строків звернення до суду з відповідними позовними заявами законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними, передбачених КАС України, певних процесуальних дій. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.

Отже, право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків для звернення до суду, якими чинне законодавство обмежує звернення до суду за захистом прав, свобод та інтересів. Це, насамперед, обумовлено специфікою соціальних спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними. Після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Рішенням Конституційного Суду України від 13.12.2011 №17-рп/2011 визначено, що держава може встановленням відповідних процесуальних строків обмежувати строк звернення до суду, що не впливає на зміст та обсяг конституційного права на судовий захист і доступ до правосуддя.

Також слід враховувати, що поважними причинами пропущення строку, передбаченого для звернення до адміністративного суду визнаються лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені відповідними та належними доказами.

Зокрема, під поняттям "дізнався" необхідно розуміти конкретний час, момент, факт настання обізнаності особи щодо порушених її прав, свобод та інтересів.

Поняття "повинен був дізнатися" необхідно розуміти як неможливість незнання, високу вірогідність, можливість дізнатися про порушення своїх прав. Зокрема, особа має можливість дізнатися про порушення своїх прав, якщо їй відомо про обставини прийняття рішення чи вчинення дій і у неї відсутні перешкоди для того, щоб дізнатися про те, яке рішення прийняте або які дії вчинені (постанова Верховного Суду від 21 лютого 2020 року № 340/1019/19).

Суд зазначає, що обов`язком позивача (статті 160, 161 Кодексу адміністративного судочинства України) є подання доказів.

Якщо докази у позивача відсутні, то він подає клопотання про витребування доказів (частина п`ята статті 161 Кодексу адміністративного судочинства України).

Ненадання Управлінням зазначених в адвокатському запиті документів (що мають відношення до проведення службового розслідування та звільнення) не змінює початок строку звернення до суду та не є поважною причиною для його поновлення.

Відповідно до частини другої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. Суб`єкт владних повноважень повинен подати суду всі наявні у нього документи та матеріали, які можуть бути використані як докази у справі.

Крім того, частиною четвертою статті 9 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що суд вживає визначені законом заходи, необхідні для з`ясування всіх обставин у справі, у тому числі щодо виявлення та витребування доказів з власної ініціативи.

З урахуванням наведеного суд визнав неповажними вказані у позові підстави для поновлення строку.

Відповідно до частини першої статті 123 Кодексу адміністративного судочинства України, у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Також, в порушення приписів ст. 160 КАС України в позовній заяві позивачем не зазначено відомості про наявність або відсутність електронного кабінету у позивача та відповідача.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заву (частина друга статті 123, пункт 9 частини четвертої статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України).

Керуючись статтями 161, 169, 248, 256, 293, 294, 370 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

У Х В А Л И В:

Відмовити в задоволенні заяви ОСОБА_1 про поновлення строку звернення до суду з цим позовом.

Визнати неповажними причини пропуску строку звернення до суду з цим позовом.

Позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Донецькій області про визнання протиправним та скасування наказу про звільнення, поновлення на посаді - залишити без руху.

Встановити особі, яка звернулася із позовною заявою, п`ятиденний строк від дня отримання копії цієї ухвали для усунення недоліків позовної заяви.

Недоліки позовної заяви мають бути усунені шляхом надання до суду заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду, в якій зазначити поважні причини для поновлення, тобто такі, що об`єктивно, незалежно від волі позивача, унеможливили звернення до суду з дотриманням установленого строку, з наданням доказів на підтвердження наявності цих причин, зазначити відомості про наявність або відсутність електронного кабінету у позивача та відповідача.

Звернути увагу учасників справи на те, що на період дії воєнного стану, введеного в Україні з 24.02.2022 Указом Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», що затверджений Законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні», згідно з рекомендаціями Ради суддів України від 02.03.2022 (про те, що в умовах воєнного стану режим роботи кожного суду визначається окремо) та наказом голови Донецького окружного адміністративного суду від 26.02.2022 №14/1-г «Про запровадження особливого режиму роботи Донецького окружного адміністративного суду у вигляді дистанційної роботи», режим роботи суду передбачає направлення учасниками справи всіх процесуальних документів до суду через їх особистий кабінет в підсистемі «Електронний суд», а в разі неможливості користування вказаною підсистемою на офіційну електронну адресу суду (з обов`язковим підписанням всіх документів кваліфікованим електронним підписом).

У разі не усунення недоліків у встановлений судом строк, позовна заява буде вважатись неподаною, та її буде повернуто позивачу.

Текст ухвали розміщений в Єдиному державному реєстрі судових рішень (веб-адреса сторінки: http://www.reyestr.court.gov.ua/).

Ухвала оскарженню в апеляційному порядку не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя І.Г. Аляб`єв