Справа № 320/5627/24
Суддя: Лук'яненко М.О.
Дата ухвалення: 2026-01-26 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

26 січня 2026 р. Справа № 320/5627/24

Суддя Харківського окружного адміністративного суду Марина Лук`яненко, розглянувши адміністративний позов ОСОБА_1 до Головного управління Держпраці у Харківській області про визнання протиправними та скасування наказів, -

У С Т А Н О В И В :

Позивач, ОСОБА_1 звернувся до Київського окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління Держпраці у Харківській області, у якому просить:

- визнати протиправним та скасувати наказ про звільнення ОСОБА_2 з посади начальника управління нагляду в промисловості і на об`єктах підвищеної небезпеки Головного управління Держпраці у Харківській області від 06.08.2021 №08-03/466, виданий Головним управлінням Держпраці у Харківській області;

- визнати протиправним та скасувати наказ про притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_2 , начальника управління нагляду в промисловості і на об`єктах підвищеної небезпеки Головного управління Держпраці у Харківській області від 06.08.2021 №08-04/99, виданий Головним управлінням Держпраці у Харківській області;

- визнати протиправним та скасувати наказ про притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_2 , начальника управління нагляду в промисловості і на об`єктах підвищеної небезпеки Головного управління Держпраці у Харківській області від 06.08.2021 №08-04/98, виданий Головним управлінням Держпраці у Харківській області;

- визнати протиправним та скасувати наказ про притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_2 , начальника управління нагляду в промисловості і на об`єктах підвищеної небезпеки Головного управління Держпраці у Харківській області від 06.08.2021 №08-04/97, виданий Головним управлінням Держпраці у Харківській області.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 23.02.2024 адміністративну справу №320/5627/24 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Держпраці у Харківській області про визнання протиправними та скасування наказів передано за підсудністю до Чернігівського окружного адміністративного суду.

Ухвалою Чернігівського окружного адміністративного суду від 23.12.2025 справу №320/5627/24 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Держпраці у Харківській області про визнання протиправними та скасування наказів передано на розгляд до Харківського окружного адміністративного суду (майдан Свободи, 6, м. Харків, Харківська обл., 61000).

Адміністративну справу №320/5627/24 за вищевказаним позовом відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 21.01.2026 передано судді Марині Лук`яненко.

Відповідно до п.3 ч.1 ст.171 КАС України, суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Відповідно до частини першої статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Згідно з частиною третьою статті 122 КАС України для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Отже, КАС України передбачає можливість встановлення цим Кодексом та іншими законами спеціальних строків звернення до адміністративного суду, які мають перевагу в застосуванні порівняно із загальним шестимісячним строком, визначеним у частині другій статті 122 цього Кодексу.

Таким спеціальним строком для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби є місячний строк, установлений частиною п`ятою статті 122 КАС України.

За матеріалами справи судом встановлено, що позивачем оскаржуються накази Головного управління Держпраці у Харківській області про звільнення ОСОБА_2 з посади начальника управління нагляду в промисловості і на об`єктах підвищеної небезпеки Головного управління Держпраці у Харківській області від 06.08.2021 №08-03/466; про притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_2 , начальника управління нагляду в промисловості і на об`єктах підвищеної небезпеки Головного управління Держпраці у Харківській області від 06.08.2021 №08-04/99; про притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_2 , начальника управління нагляду в промисловості і на об`єктах підвищеної небезпеки Головного управління Держпраці у Харківській області від 06.08.2021 №08-04/98; про притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_2 , начальника управління нагляду в промисловості і на об`єктах підвищеної небезпеки Головного управління Держпраці у Харківській області від 06.08.2021 №08-04/97, виданий Головним управлінням Держпраці у Харківській області.

Водночас, суд зауважує, що ст. 120 КАС України передбачено, що перебіг процесуального строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок.

Тобто граничний строк звернення позивача до суду - 06.09.2021 року.

До суду з даним позовом за захистом свого права позивач звернувся лише 01.02.2024 року (надіславши позовну заяву поштовим відправленням 17.11.2023), тобто майже через два роки з моменту звільнення з публічної служби.

Отже, суд дійшов висновку, що позивачем пропущено строк звернення до суду з даним позовом.

У позовній заяві позивачем зазначено, що саме з 11.09.2023 (дати набрання чинності судовим рішенням по справі №636/3571/23) йому стало відомо, що його відсутність на робочому місці 19.07.2021 року, 21.07.2021 року, 29.07.2021 року відбулася з поважних причин. Отже, позивач вважає, що він пропустив строк звернення до суду з поважних причин, оскільки тільки з моменту винесення судового рішення по справі №636/3571/23 йому стало відомо про порушення його прав. У зв`язку з чим, позивач просить суд поновити строки подання даного позову.

З цього приводу, суд зазначає, з 06.09.2021 року позивач не міг не знати про своє звільнення, оскільки фактично з 06.09.2021 року на робочому місці він не перебував.

Крім того, у позовній заяві позивачем не зазначено, що він не знав про причини та підстави його звільнення з публічної служби.

Про відсутність на робочому місці 19.07.2021 року, 21.07.2021 року, 29.07.2021 року позивач теж не міг не знати, зважаючи на те, що у позовній заяві зазначено, що позивач у ці дні перебував на допиті в якості свідка у кримінальному провадженні №0000016 на підставі повісток про виклик.

Окрім того, за відомостями Єдиного державного реєстру судових рішень судом встановлено, що провадження у справі №636/3571/23 було відкрито ухвалою Чугуївський міський суд Харківської області 26.07.2023.

Однак, позивачем до суду не надано жодних доказів його звернення до відповідача з 06.09.2021 року до дати початку вчинення позивачем дій спрямованих на захист своїх потенційно порушених прав, з зазначених питань в більш стислі строки.

Отже зазначена бездіяльність позивача свідчить про байдуже ставлення позивача до процесуальних строків.

Суд звертає увагу, що законодавче обмеження строку, протягом якого особа може звернутися до суду, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах.

Дотримання строків звернення до адміністративного суду є однією з умов дисциплінування учасників публічно-правових відносин у випадку, якщо вони стали спірними. У випадку пропуску строку звернення до суду, підставами для визнання поважними причин такого пропуску є лише наявність обставин, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення відповідних дій та підтверджені належними доказами.

Крім того, обмеження строку звернення до суду шляхом встановлення відповідних процесуальних строків, не впливає на зміст та обсяг конституційного права на судовий захист і доступ до правосуддя (Рішення Конституційного Суду України від 13 грудня 2011 року № 17-рп/2011). Такі обмеження направленні на досягнення юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулюють учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків та поважати права та інтереси інших учасників правовідносин

З огляду на викладене, суд доходить висновку, що даний позов заявником подано із пропущенням строку звернення до адміністративного суду, а вказані позивачем причини пропуску строку звернення до суду з даним позовом, суд не може визнати поважними.

Суд враховує, що у постанові Верховного Суду від 19.12.2022р. у справі №420/13281/20 сформульовано правовий висновок, за яким на етапі відкриття провадження у справі у суду відсутні повноваження витребовувати будь-які докази. Суд вивчає лише ті докази, що надійшли разом з позовною заявою. Проте суд, встановивши порушення позивачем строку звернення до адміністративного суду, керуючись ст. ст. 123, 169 КАС України має залишити позовну заяву без руху, запропонувавши позивачу подати заяву про поновлення такого строку із зазначенням причин пропуску.

Отже, за сформульованим Верховним Судом правовим висновком саме позивач повинен довести дотримання строку звернення до суду, приєднавши до матеріалів позову докази або дотримання строку на звернення до суду або пропуску строку на звернення до суду з поважних причин.

Суддя наголошує на тому, що строки дисциплінують суб`єктів адміністративного судочинства, роблять процес динамічним і впорядкованим. Також, суд зазначає, що без наявності строків на ту чи іншу процесуальну дію або без їх дотримання в адміністративному судочинстві виникнуть порушення прав сторін - учасників адміністративного процесу. Недотримання встановлених законом строків зумовлює чітко визначені юридичні наслідки.

Частиною 6 ст. 161 КАС України встановлено, що у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Відповідно до ч. 1, ч. 2 ст. 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку. Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Відтак, суд доходить до переконання про те, що позов поданий поза межами строку звернення до суду, зазначені у поданій заяві підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду є неповажними, а тому наявні підстави для залишення позовної заяви без руху для надання заяви про поновлення строку звернення до суду з зазначенням інших обґрунтувань поважності пропуску строку звернення до суду з доданням доказів на їх підтвердження.

Керуючись принципом верховенства права, гарантованим ст. 8 Конституції України та ст.6 КАС України, суд на підставі ст.17 Закону України Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини застосовує практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

"...Суд уже констатував, що процесуальні норми створюються для забезпечення належного відправлення правосуддя та дотримання принципу юридичної визначеності та що сторони провадження повинні мати право очікувати застосування вищезазначених норм. Принцип юридичної визначеності застосовується не тільки щодо сторін провадження, а й до національних судів" (див. рішення від 21 жовтня 2010 року у справі Дія-97 проти України (Diya 97 v. Ukraine), заява № 19164/04, п. 47, з подальшими посиланнями).

Відповідно до ч.ч.1, 2 ст.169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Таким чином, усуваючи недоліки позовної заяви позивачу необхідно надати до суду заяву про поновлення строку звернення до суду з зазначенням інших обґрунтувань поважності пропуску строку звернення до суду з доданням доказів на їх підтвердження.

Керуючись статтями 160, 161, 169, 248, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

У Х В А Л И В :

1. Визнати неповажними підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду, зазначені позивачем у позовній заяві.

2. Заяву позивача про поновлення строків звернення до суду - залишити без задоволення.

3. Позовну заяву - залишити без руху.

4. Надати позивачу термін для усунення недоліків позовної заяви - десять днів з моменту отримання ухвали, шляхом надання до суду заяви про поновлення строку звернення до суду з зазначенням інших обґрунтувань поважності пропуску строку звернення до суду з доданням доказів на їх підтвердження.

5. Копію ухвали невідкладно надіслати позивачу.

6. Роз`яснити позивачу, що у разі невиконання вимог ухвали позовна заява підлягає поверненню.

7. Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Марина Лук`яненко