Справа № 520/29551/25
Суддя: Волошин Д.А.
Дата ухвалення: 2026-01-23 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

23 січня 2026 р. № 520/29551/25

Харківський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Дмитра Волошина, розглянувши в порядку спрощеного провадження адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю АГРО-УСПІХ до Головного управління ДПС у Харківській області про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії

У С Т А Н О В И В :

Товариство з обмеженою відповідальністю АГРО-УСПІХ звернулося до Харківського окружного адміністративного суду з позовом, в якому, з урахуванням уточнень просить суд:

- визнати протиправним та скасувати рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку №8246 від 11.11.2025 р., прийняте щодо Товариства з обмеженою відповідальністю "АГРО-УСПІХ" Комісією з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у Харківській області;

- зобов`язати Головне управління ДПС у Харківській області виключити Товариство з обмеженою відповідальністю "АГРО-УСПІХ" з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку на додану вартість.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що оскаржуване рішення про відповідність п.8 Критеріям ризиковості платника податку прийнято з порушенням встановленого п.6 Порядку №1165, контролюючим органом не дотримано встановлені порядком обов`язкові вимоги для прийняття рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника, що призводить до його протиправності та скасування.

Ухвалою судді від 24.11.2025 відкрито спрощене провадження в порядку, передбаченому статтею 262 Кодексу адміністративного судочинства України, та запропоновано відповідачу надати відзив на позов. Запропоновано позивачу подати до суду відповідь на відзив, а відповідачу - заперечення протягом п`яти календарних днів з моменту отримання відповідних документів.

Копія ухвали про відкриття спрощеного провадження доставлена сторонам по справі до електронного кабінету через систему "Електронний суд", що підтверджується довідками про доставку до електронного кабінету ЄСІТС.

Представник відповідача подав до суду відзив на позов, у якому зазначив, що у податкового органу виник сумнів щодо господарської діяльності ТОВ «АГРО УСПІХ», аналіз діяльності позивача свідчить про наявність ризиків маніпулювання показниками податкової звітності з ПДВ та втрат бюджету, проходження схемного кредиту суб`єктів господарювання, які при здійсненні фінансово-господарських операцій здійснюють підміну позицій товарних груп та задіяні в схемах формування ризикового податкового кредиту з ПДВ для реального сектору економіки.

Представник позивача подав до суду відповідь на відзив на позовну заяву, в якій зазначив, що доводи, наведені у відзиві на позовну заяву, є необґрунтованими та такими, що не спростовують вимог позивача, оскільки ґрунтуються на помилковому тлумаченні норм Податкового кодексу України, Порядку №1165 та принципів адміністративного судочинства. Посилання відповідача на наявність у контролюючого органу «податкової інформації», що нібито свідчить про ризиковість діяльності позивача, носить загальний і декларативний характер. У відзиві не розкрито змісту цієї інформації, джерел її отримання, періоду, якого вона стосується, а також її безпосереднього зв`язку з конкретними операціями позивача.

Відповідно до ч. 5 ст. 262 КАС України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше.

Оскільки 22.01.2026 суддя перебував у відпустці, розгляд справи здійснюється у перший робочий день після закінчення відпустки.

Дослідивши матеріали справи, суд установив таке.

Товариство з обмеженою відповідальністю "АГРО-УСПІХ" пройшло передбачену законом процедуру державної реєстрації та набуло статусу юридичної особи з ідентифікаційним кодом 32867317 (а.с.11-12).

Головним управлінням Державної податкової служби в Харківській області прийнято рішення про відповідність Товариства з обмеженою відповідальністю "АГРО-УСПІХ" критеріям ризиковості платника податків на додану вартість №8246 від 11.11.2025 (а.с.8-10).

Підставою для прийняття контролюючим органом оскаржуваного рішення №8246 від 11.11.2025 визначено п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку, а саме за кодами:

- код 08 - постачання сільськогосподарської продукції за відсутності придбання такої продукції, сплати земельного податку (сплати єдиного податку для платника податку, який перебуває на спрощеній системі оподаткування четвертої групи) та/або відсутності придбання пального, мінеральних добрив, посівного матеріалу (насіння), засобів захисту рослин, допоміжних послуг з вирощування сільськогосподарської продукції за наявності земельних ділянок;

- код 14 - постачання товарів/послуг за рахунок сформованого реєстраційного ліміту (СУМнакл) у зв`язку з придбанням товарів, не пов`язаних з господарською діяльністю платника податку, якщо постачальник не є виробником товару/послуги, що постачається.

Також, у оскаржуваному рішенні №8246 від 11.11.2025 зазначена інформація, за якою встановлена відповідність платнику податку критеріям ризиковості платнику податку: за операціями з придбання у період з 13.02.2025 по 12.08.2025 та за операціями з постачання у період з 13.02.2025 по 12.08.2025 за кодами згідно з УКТЗЕД операції, визначеної як ризикова , , 120600, , 1005), податковий номер платника податку, задіяного в ризиковій операції (); дата включення платника податку, задіяного в ризиковій операцій до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку - 12.08.2025.

В оскаржуваному рішенні чітко зазначені підстави, відповідно до яких установлено відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку. Такі підстави відповідають Довіднику кодів податкової інформації, яка є підставою для прийняття рішення про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку, затвердженому Наказом Державної податкової служби України 11.01.2023 №17.

Позивач не погоджується з прийнятим рішенням, уважає його протиправним та таким, що підлягає скасуванню.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає таке.

Відповідно до п. 201.1 ст. 201 Податкового кодексу України (у редакції від 05.10.2025) на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з використанням кваліфікованого електронного підпису або удосконаленого електронного підпису, що базується на кваліфікованому сертифікаті електронного підпису, уповноваженої платником особи відповідно до вимог Закону України "Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги" та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Так, згідно з п. 201.10 ст. 201 Податкового кодексу України при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.

Якщо надіслані податкові накладні/розрахунки коригування сформовано з порушенням вимог, передбачених пунктом 201.1 цієї статті та/або пунктом 192.1 статті 192 цього Кодексу, а також у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування відповідно до пункту 201.16 цієї статті, протягом операційного дня продавцю/покупцю надсилається квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття їх в електронному вигляді або зупинення їх реєстрації із зазначенням причин.

Квитанція про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування надсилається одночасно продавцю та покупцю платнику податку.

Порядок ведення Єдиного реєстру податкових накладних встановлюється Кабінетом Міністрів України. Покупець має право звіряти дані отриманої податкової накладної на відповідність із даними Єдиного реєстру податкових накладних.

Згідно з п. 201.16 ст. 201 Податкового кодексу України реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.

Постановою Кабінету Міністрів України №1165 від 11 грудня 2019 року затверджено Порядок, який визначає механізм зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі за текстом - Порядок №1165, у редакції від 27.09.2025).

Відповідно до п. 2 Порядку №1165 автоматизований моніторинг відповідності податкової накладної/розрахунку коригування критеріям оцінки ступеня ризиків (далі - автоматизований моніторинг) - сукупність заходів та методів, що застосовуються контролюючим органом для виявлення ознак наявності ризиків порушення норм податкового законодавства за результатами проведення автоматизованого аналізу наявної в інформаційних системах контролюючих органів податкової інформації.

Критерій критерій оцінки ступеня ризиків, достатній для зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, - визначений показник автоматизованого моніторингу, що характеризує ризик.

У свою чергу, ризик порушення норм податкового законодавства - ймовірність складення та надання податкової накладної/розрахунку коригування для реєстрації в Реєстрі з порушенням норм підпункту а або б пункту 185.1 статті 185, підпункту а або б пункту 187.1 статті 187, абзацу першого пунктів 201.1, 201.7, 201.10 статті 201 Податкового кодексу України (далі - Кодекс) за наявності об`єктивних ознак неможливості здійснення операції з постачання товарів/послуг, дані про яку зазначено в такій податковій накладній/розрахунку коригування, та/або ймовірності уникнення платником податку на додану вартість (далі - платник податку) виконання свого податкового обов`язку.

Пунктами 5-7 Порядку №1165 установлено, що платник податку, яким складено та/або подано для реєстрації в Реєстрі податкову накладну/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряється щодо відповідності критеріям ризиковості платника податку (додаток 1), показникам, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку (додаток 2).

Податкова накладна/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряються щодо відповідності відображених у них операцій критеріям ризиковості здійснення операцій (додаток 3).

У разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, який склав та/або подав податкову накладну/розрахунок коригування для реєстрації в Реєстрі, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація такої податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється (крім розрахунку коригування, складеного відповідно до вимог підпунктів б і в підпункту 97.4 пункту 97 підрозділу 2 розділу ХХ Перехідні положення Кодексу).

Питання відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку розглядається комісією регіонального рівня.

Включення платника податку до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.

Платник податку отримує через електронний кабінет рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку, надіслане ДПС в електронній формі за допомогою електронних комунікацій з урахуванням вимог Законів України Про електронні документи та електронний документообіг, Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги, у день прийняття такого рішення (додаток 4).

У рішенні зазначається підстава та інформація, за якою встановлено відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Інформація та копії документів подаються платником податку до ДПС в електронній формі технічними засобами електронних комунікацій з урахуванням вимог Законів України Про електронні документи та електронний документообіг, Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого Мінфіном.

Документами, необхідними для розгляду питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, можуть бути:

договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них;

договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлено повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції;

первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявних типових форм та галузевої специфіки, накладні;

розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків;

документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачено договором та/або законодавством;

інші документи, що підтверджують невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Інформацію та копії документів, подані платником податку, комісія регіонального рівня розглядає протягом семи робочих днів, що настають за датою їх надходження, та приймає відповідне рішення.

Комісією регіонального рівня розглядається питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, у разі виявлення обставин та/або отримання інформації, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, та/або отримання інформації та копій відповідних документів від платника податку, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

У разі виявлення обставин та/або отримання інформації, визначених абзацом одинадцятим цього пункту, та прийняття комісією регіонального рівня рішення про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку платник податку отримує таке рішення в електронному кабінеті в день його прийняття (додаток 4).

За результатами розгляду інформації та копій документів комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, яке платник податку отримує в електронному кабінеті у день його прийняття (додаток 4).

З огляду на зміст указаних приписів, суд доходить висновку, що процедура розгляду документів, необхідних для розгляду питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку рішення Комісії, не є процедурою адміністративного оскарження первинного рішення Комісії. Так, за результатами розгляду документів платника податків не ухвалюється рішення про задоволення/відмову в задоволенні скарги платника податку, а виноситься аналогічне рішення, яке додатково враховує обсяг та зміст поданих до Комісії інформації та копій документів.

Критерієм ризиковості платника податку на додану вартість, що закріплений у Додатку 1 до Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних та застосований Комісією ГУ ДПС у Харківській області, є наявність у контролюючих органах податкової інформації, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування (п.8 Додатку 1).

З аналізу наведеної норми вбачається, що законодавцем встановлена певна послідовність прийняття рішення про відповідність платника Критеріям ризиковості платника податку на додану вартість. Так, вирішенню Комісією регіонального рівня питання відповідності платника податку Критеріям ризиковості платника має передувати складання та направлення таким платником податкової накладної/розрахунку коригування, потім моніторинг платника податку, податкової накладної/ розрахунку коригування.

Крім того, встановленню наявності у контролюючих органах податкової інформації, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, яка стала відома контролюючому органу у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, має передувати моніторинг податкової накладної/розрахунку коригування, поданої для реєстрації.

Отже, питання відповідності позивача Критеріям ризиковості платника податку на додану вартість має розглядатись Комісією регіонального рівня за наслідками подання підприємством для реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування та моніторингу платника податку і податкової накладної/розрахунку коригування, що направлена для реєстрації.

При цьому моніторинг проводиться в автоматизованому порядку.

З огляду на викладене, контролюючий орган має дотримуватись послідовності дій при прийнятті відповідного рішення.

Дослідивши оскаржуване рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість Критеріям ризиковості платника податку на додану вартість №8246 від 11.11.2025, суд установив, що контролюючим органом порушено процедуру прийняття вказаного рішення.

Так, з відзиву на позовну заяву вбачається, що комісією регіонального рівня прийняте рішення про відповідність платника Критеріям ризиковості платника податку на додану вартість не за наслідками подання останнім податкової накладної/розрахунку коригування для реєстрації, що має передувати моніторингу платника податку, моніторингу такої накладної/ розрахунку коригування, а у зв`язку з наявною податковою інформацією, що отримана з інформаційних систем ДПС.

Судом установлено, що представником позивача до контролюючого органу були подані документи щодо господарської діяльності та реальності господарських операцій.

Також, представником позивача було подано лист-пояснення до Повідомлення про надання інформації та копій документів щодо невідповідності критеріям ризиковості №31/10-1/25 від 31.10.2025, в якому останній просив виключити ТОВ "АГРО-УСПІХ" з числа ризикових підприємств та не блокувати діяльність товариства шляхом припинення реєстрації податкових накладних (а.с.50-56, т.2).

Під час судового розгляду судом також установлено, що реєстрація податкових накладних, поданих ТОВ "АГРО-УСПІХ" на реєстрацію, була зупинена, що підтверджується відповідними квитанціями (а.с.66, 97, 126, 160, 193, 224, т.2; а.с. 5, 36, т.3).

ТОВ "АГРО-УСПІХ" 27.06.2025 подало до контролюючого органу низку повідомлень про подання пояснень та копій документів щодо податкових накладних, реєстрацію яких було зупинено (а.с.67-69, 98-100, 127-129, 161-163, 194-196, 225-227, т.2; а.с. 6-8, 37-41, т. 3).

Однак, рішеннями комісії Головного управління ДПС у Харківській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 15.07.2025 було відмовлено в реєстрації податкових накладних (а.с.70-71, 101-102, 130-131, 164-165, 197-198, 228-229, т.2; а.с. 9-10, 42-43, т.3), що слугувало підставою для звернення ТОВ "АГРО-УСПІХ" до суду.

Так, рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 28.11.2025 у справі №520/22202/25 адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю "АГРО-УСПІХ" до Головного управління ДПС у Харківській області, Державної податкової служби України про визнання протиправним та скасування рішень, зобов`язання вчинити певні дії - задоволено та зобов`язано зареєструвати спірні податкові накладні.

Відповідно до ч. 4. ст. 78 КАС України обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, стосовно якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.

Указані обставини свідчать, що надані представником позивача документи не були належним чином ураховані відповідачем ані під час прийняття рішень про відмову у реєстрації податкових накладних, ані під час прийняття рішення про визнання товариства ризиковим.

Щодо такої підстави для прийняття рішення про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку як постачання товарів/послуг за рахунок сформованого реєстраційного ліміту (СУМнакл), у зв`язку з придбанням товарів, не пов`язаних з господарською діяльністю платника податку (код 14), суд зазначає, що у спірному рішенні не зазначено, на підставі яких податкових накладних виявлено вказану вище інформацію, а також те, з яких інформаційних баз даних щодо здійснення фінансово - господарських операцій виявлено таку інформацію.

З приводу указаної підстави представником позивача були надані відповідні пояснення до контролюючого органу та безпосередньо до суду, з яких убачається, що усі операції ТОВ "АГРО-УСПІХ" мають реальний господарський характер, спрямовані на виробництво та реалізацію власної продукції, а факт придбання товарів чи послуг у контрагентів, які не є виробниками, сам по собі не свідчить про фіктивність або невідповідність господарської діяльності.

Щодо такої підстави для прийняття рішення про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку як постачання сільськогосподарської продукції за відсутності придбання такої продукції, сплати земельного податку (сплати єдиного податку для платника податку, який перебуває на спрощеній системі оподаткування четвертої групи) та/або відсутності придбання пального, мінеральних добрив, посівного матеріалу (насіння), засобів захисту рослин, допоміжних послуг з вирощування сільськогосподарської продукції за наявності земельних ділянок (код 08), суд зазначає, що ні в оскаржуваному рішенні, ні протягом усього строку розгляду даної адміністративної справи відповідачем не надано пояснень та доказів, якими б було підтверджено наявність указаних підстав.

З приводу указаної підстави представником позивача були надані відповідні пояснення до контролюючого органу та безпосередньо до суду, з яких убачається, що надані підприємством документи (форми 29-сг і 23-заг, банківські виписки, договори оренди, оборотно-сальдові відомості, первинні документи на придбання матеріалів та послуг) підтверджують наявність і використання відповідних ресурсів.

Суд зазначає, що вказані документи були долучені представником позивача до матеріалів позовної заяви, зокрема, судом установлено, що на підтвердження достатності земельних ресурсів для ведення сільськогосподарської діяльності, представником позивача було надано перелік земельних ділянок, що знаходяться у користуванні, що підтверджується відповідними витягами з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію іншого речового права (а.с.19-30, 207-250, т.1; а.с.1-48, т.2).

З пояснень представника позивача установлено, що в процесі оформлення за ТОВ «АГРО-УСПІХ» у 2025 році знаходяться земельні ділянки на території Нововодолазької селищної територіальної громади та Богодухівської територіальної громади, які після офіційної реєстрації та отримання відповідних витягів знайдуть своє відображення відповідно до вимог чинного законодавства у звітності ТОВ «АГРО-УСПІХ» шляхом подання відповідних уточнюючих розрахунків (а.с.53, т.2).

Так, листом Богодухівської міської ради від 26.05.2025 №02-23/4043 підтверджується факт, що на території Богодухівської територіальної громади розташовані земельні ділянки, які орендовані у власників земельних паїв загальною площею 964 га та обробляються ТОВ "АГРО-УСПІХ" (а.с.49, т.2).

ТОВ "АГРО-УСПІХ" орендує складські приміщення для зберігання зерна за адресою Харківська область, Богодухівський район, с. Лозова, вул. Колгоспна, буд. 6, що підтверджується договором оренди №5 від 02.01.2019 та актом приймання - передачі до договору оренди №5 складських приміщень від 02.01.2019 (а.с.83-85, 86, т.1), та офісні приміщення, що підтверджується договором оренди №2-0119 від 02.01.2019 та актом приймання-передачі до договору оренди №2-0119 від 02.01.2019 (а.с.130-132, 133, т.1).

Дані щодо посівних площ за видами сільськогосподарських культур у 2024 році ТОВ «АГРО-УСПІХ» підтверджується звітом про посівні площі сільськогосподарських культур під урожай 2024 року (№4-сг (річна)), у відповідності до якого у 2024 році ТОВ «АГРО-УСПІХ» засіяло загалом 2 372,03 га (а.с.186-188, 189, т.1).

Дані щодо обсягів вирощеної сільськогосподарської продукції та обсягів її реалізації підтверджується звітом про реалізацію продукції сільського господарства за 2024 рік №21-заг (річна) (а.с.190-193, 194, т.1) та звітом про площі та валові збори сільськогосподарських культур, плодів, ягід і винограду у 2024 році №29-сг (річна) (а.с.195-205, 206, т.1).

Факт наявності виробничих потужностей для здійснення сільськогосподарських робіт з обробки земель та збирання врожаю підтверджується оборотно-сальдовою відомістю по рахунку 10 за 2024 рік (а.с.181-185, т.1).

Також, в оскаржуваному рішенні №8246 від 11.11.2025 зазначена інформація, за якою встановлена відповідність платнику податку критеріям ризиковості платнику податку:

1) тип операції: придбання, період здійснення господарської операції: з 13.02.2025 по 12.08.2025, код згідно з УКТЗЕД операції, визначеної як ризикова: , податковий номер платнику податку, задіяного в ризиковій операції: 32867317, дата включення платника податку, задіяного в ризиковій операцій до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку: 12.08.2025;

2) тип операції: придбання, період здійснення господарської операції: з 13.02.2025 по 12.08.2025, код згідно з УКТЗЕД операції, визначеної як ризикова: , податковий номер платнику податку, задіяного в ризиковій операції: 32867317, дата включення платника податку, задіяного в ризиковій операцій до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку: 12.08.2025;

3) тип операції: постачання, період здійснення господарської операції: з 13.02.2025 по 12.08.2025, код згідно з УКТЗЕД операції, визначеної як ризикова: 120600, податковий номер платнику податку, задіяного в ризиковій операції: 32867317, дата включення платника податку, задіяного в ризиковій операцій до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку: 12.08.2025;

4) тип операції: постачання, період здійснення господарської операції: з 13.02.2025 по 12.08.2025, код згідно з УКТЗЕД операції, визначеної як ризикова: , податковий номер платнику податку, задіяного в ризиковій операції: 32867317, дата включення платника податку, задіяного в ризиковій операцій до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку: 12.08.2025;

5) тип операції: постачання, період здійснення господарської операції: з 13.02.2025 по 12.08.2025, код згідно з УКТЗЕД операції, визначеної як ризикова: 1005, податковий номер платнику податку, задіяного в ризиковій операції: 32867317, дата включення платника податку, задіяного в ризиковій операцій до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку: 12.08.2025.

При цьому, суд звертає увагу, що в оскарженому рішенні податковим органом не зазначено ані контрагента, ані господарських взаємозв`язків позивача із таким суб`єктом господарської діяльності, а лише міститься посилання на п.8 Критеріїв ризиковості платника податку.

Суд зазначає, що у постанові від 30.11.2021 у справі №340/1098/20 Верховний Суд дійшов висновків, що комісія контролюючого органу, приймаючи рішення з посиланням на те, що у контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, має обґрунтувати суду, на підставі якої інформації комісія дійшла такого висновку та надати належні, допустимі докази в підтвердження цієї інформації.

Крім того, у постанові від 06.02.2024 року у справі №320/13271/20 Верховний Суд зазначив наступне: «відповідачем 1 у рядку «В даному випадку формування контролюючим органом висновку про відповідність позивача пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку призвело до безпосередніх негативних наслідків для позивача у вигляді зупинення реєстрації податкових накладних та розрахунків коригування. Податкова інформація всупереч вимогам Порядку №1165 не ідентифіковано конкретні ризикові операції та/або податкові накладні платника, в яких були зафіксовані такі операції, тобто оскаржувані рішення не містять обґрунтувань підстав та причин віднесення позивача до ризикових платників податку відповідно до пункту 8 Критеріїв ризиковості платників податку… Загальними вимогами, яким повинен відповідати акт індивідуальної дії, як акт правозастосування, є його обґрунтованість та вмотивованість. В разі незазначення в індивідуальному акті підстав його прийняття (фактичних і юридичних), чітких та зрозумілих мотивів його прийняття, такий акт не може вважатися правомірним».

Судом установлено, що Головним управлінням ДПС у Харківській області не доведено та не надано до суду документального підтвердження обставин того, що ТОВ "АГРО-УСПІХ" дійсно було задіяне у проведенні ризикових операцій. Під час розгляду справи відповідачем не надано належних доказів, які слугували підставою для прийняття оскаржуваного рішення.

Відповідач не обґрунтував, чому подані позивачем документи та пояснення не були взяті до уваги на підтвердження невідповідності платника податку критерію ризиковості платника податку, а також не вказав, які саме документи, достатні для прийняття комісією рішення про виключення позивача з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, останній мав надати на розгляд комісії, але не надав.

Суд зауважує, що у разі наявності у контролюючого органу інформації, що може свідчити про вчинення позивачем порушень вимог податкового законодавства, такий орган не позбавлений можливості призначити та провести документальну перевірку платника податку, за результатами якої дослідити питання ведення ним господарської діяльності та правомірності відображення її результатів у податковому обліку.

З дослідженого судом оскаржуваного рішення встановлено, що таке рішення не містять жодного обґрунтування підстав та причин віднесення підприємства до ризикових платників податків відповідно до п. 8 Критеріїв ризиковості платників податку та не містить доказів наявності податкової інформації, що саме свідчить про наявність ознак здійснення ризикових операцій платником з посиланнями на відповідні документи.

Отже, оскаржуване рішення не містить обґрунтувань підстав та причин віднесення позивача до ризикових платників податків відповідно до пункту 8 Критеріїв ризиковості платників податку.

Суд зазначає, що комісія контролюючого органу, приймаючи рішення з посиланням на те, що у контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування, має обґрунтувати суду на підставі якої інформації комісія дійшла такого висновку та надати належні, допустимі докази в підтвердження цієї інформації.

Судом установлено, що у спірному рішенні не зазначено суть та характер наявної податкової інформації, що стала підставою для його прийняття, не ідентифіковано конкретні ризикові операції та/або податкові накладні платника, в яких були зафіксовані такі операції, не наведено конкретних підстав його прийняття (фактичних і юридичних), а також переконливих і зрозумілих мотивів прийняття такого рішення. Натомість контролюючими органами лише процитовано зміст п. 8 Критеріїв ризиковості платника податків.

При цьому, суд звертає увагу на те, що загальними вимогами, які висуваються до акту індивідуальної дії, як акта правозастосування, є його обґрунтованість та вмотивованість, тобто наведення податковим органом конкретних підстав його прийняття (фактичних і юридичних), а також переконливих і зрозумілих мотивів його прийняття. Крім того, акти, що затверджують критерії ризиковості здійснення операцій мають на меті встановити норми права, які зачіпають права, свободи й законні інтереси громадян та інших осіб, а відтак підлягають обов`язковій реєстрації у порядку, визначеному діючим законодавством.

Проте, відповідачем не надано жодних доказів, що у достатній мірі підтверджували б правомірність включення позивача до переліку ризикових платників податків.

Суд також зауважує, що у разі наявності у контролюючого органу інформації, що може свідчити про вчинення позивачем та/або його контрагентом порушень вимог податкового законодавства, такий орган не позбавлений можливості призначити та провести документальну перевірку платника податку, за результатами якої дослідити питання ведення ним господарської діяльності та правомірності відображення її результатів у податковому обліку.

Податковий орган не надав доказів, що у достатній мірі підтверджували б правомірність включення позивача до переліку ризикових платників податків.

Суд зазначає, що здійснення моніторингу відповідності податкових накладних/розрахунків коригування критеріям оцінки ступеня ризиків є превентивним заходом, спрямованим на убезпечення від безпідставного формування податкового кредиту за операціями, що не підтверджені первинними документами або підтверджені платником податку копіями документів, які складені з порушенням законодавства. Здійснення моніторингу не повинне підміняти за своїм змістом проведення податкових перевірок як способу реалізації владних управлінських функцій податкового органу.

Така правова позиція вже неодноразово викладалась Верховним Судом, зокрема у постановах від 23 жовтня 2018 року по справі №822/1817/18, від 21 травня 2019 року по справі №0940/1240/18.

Відповідно до частини 5 статті 242 Кодексу адміністративного судочинства України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд ураховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Таким чином, суд доходить висновку про відсутність підстав для складання у відношенні позивача оскаржуваного рішення.

Враховуючи, що приписами Порядку №1165 передбачено зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку, у разі віднесення платника податків хоча б одному критерію ризиковості платника податку, за відсутності жодної мотивації підстав та причин віднесення підприємства до ризикових платників податків, суд уважає, що віднесення платника податків хоча б одному критерію ризиковості платника податку створює перешкоди у здійсненні платником податків його господарської діяльності.

Отже, наявність запису в базах даних ДПС України про позивача як «ризикове підприємство» порушує права та охоронювані законом інтереси платника, оскільки не дозволяє виконувати покладений на останнього обов`язок щодо реєстрації податкових накладних (п. 201.1. ст. 201 ПК України).

Також у цій справі суд ураховує правову позицію, висловлену Європейським судом з прав людини у рішеннях від 14.10.2011 у справі «Щокін проти України» (заява №23759/03) та від 07.07.2011 у справі «Серков проти України» (заява №39766/05) в яких Суд дійшов висновку: по-перше національне законодавство не було чітким та узгодженим та не відповідало вимозі «якості» закону і не забезпечувало адекватного захисту від свавільного втручання у майнові права заявника; по-друге, національними органами не було дотримано вимоги законодавства щодо застосування підходу, який був би найбільш сприятливим для заявника-платника податку, коли в його справі національне законодавство допускало неоднозначне трактування.

Враховуючи викладене, з урахуванням наведених норм права, враховуючи, що віднесення позивача до переліку ризикових платників податків відбулось на підставі рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у Харківській області №8246 від 11.11.2025 про відповідність ТОВ "АГРО-УСПІХ" критеріям ризиковості платника податку, яке було прийнято без належних обґрунтувань, суд дійшов висновку про наявність підстав для задоволення позовних вимог шляхом скасування оскаржуваного рішення про відповідність ТОВ "АГРО-УСПІХ" критеріям ризиковості платника податку.

Щодо виключення позивача з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості, суд зазначає таке.

Положеннями п. 6 Порядку №1165 закріплено, що у разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня виключає платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Суд ураховує, що відповідно до пунктів 4, 10 ч. 2 ст. 245 КАС України, у разі задоволення позову суд може прийняти рішення про, зокрема, визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії; інший спосіб захисту прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень, який не суперечить закону і забезпечує ефективний захист таких прав, свобод та інтересів.

Спосіб відновлення порушеного права має бути ефективним та таким, який виключає подальші протиправні рішення, дії чи бездіяльність суб`єкта владних повноважень, а у випадку невиконання, або неналежного виконання рішення не виникала б необхідність повторного звернення до суду, а здійснювалося примусове виконання рішення.

З урахуванням установлених обставин справи та наведених норм чинного законодавства України, суд дійшов висновку про те, що оскаржуване рішення щодо включення позивача до переліку ризикових платників податку на додану вартість не відповідає усім критеріям, визначеним ч. 2 ст. 2 КАС України, та порушує права позивача як платника податку, тому з метою повного та ефективного захисту порушених прав, виходячи із наданих суду статтею 245 КАС України повноважень, суд доходить висновку про наявність підстав для виключення позивача з переліку ризикових платників податку на додану вартість, а тому адміністративний позов в цій частині підлягає задоволенню.

Суд указує, що відповідно до статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

А згідно з частиною 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Частиною 1 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Відповідно до частини 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Всупереч наведеним вимогам, відповідач, як суб`єкт владних повноважень, не довів правомірності прийнятого ним рішення.

Отже, позовні вимоги підлягають задоволенню.

Вирішуючи питання про розподіл судових витрат у справі, суд ураховує, що відповідно до положень частини 1 статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Щодо витрат позивача на професійну правничу допомогу, суд зазначає, що представник позивача просить суд стягнути з відповідача витрати на професійну правничу допомогу, однак доказів понесення таких витрат до суду не надано. Отже, питання щодо розподілу витрат на правничу допомогу судом не вирішується.

Керуючись статтями 14, 243-246, 293, 295, 296 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю АГРО-УСПІХ (вул. Колгоспна, буд. 6,с. Лозова,Харківська обл., Богодухівський р-н,62143, ) до Головного управління ДПС у Харківській області (вул. Григорія Сковороди, буд. 46,м. Харків, Харківська обл., Харківський р-н,61057, ) про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії - задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку №8246 від 11.11.2025, прийняте щодо Товариства з обмеженою відповідальністю "АГРО-УСПІХ" Комісією з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у Харківській області.

Зобов`язати Головне управління ДПС у Харківській області, утвореного на правах відокремленого підрозділу Державної податкової служби України, виключити "АГРО-УСПІХ" з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості.

Стягнути на користь ТОВ "АГРО-УСПІХ" за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Харківській області, утвореного на правах відокремленого підрозділу Державної податкової служби України, суму сплаченого судового збору в розмірі 2422,40 грн (дві тисячі чотириста двадцять дві гривні 40 копійок).

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Дмитро ВОЛОШИН