Справа № 580/4198/23
Суддя: Петро ПАЛАМАР
Дата ухвалення: 2026-01-26 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

26 січня 2026 року Справа № 580/4198/23
м. Черкаси

Черкаський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Паламаря П.Г., перевіривши матеріали заяви Київського міжрегіонального управління Міністерства юстиції України про встановлення чи зміну способу і порядку виконання рішення суду у справі №580/4198/23 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Черкаській області про визнання протиправної бездіяльності та зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Черкаського окружного адміністративного суду від 13.07.2023 у справі №580/4198/23, позов задоволено повністю, зокрема зобов`язано Головне управління Пенсійного фонду України в Черкаській області здійснити з 20.02.2023 нарахування та виплату ОСОБА_1 щомісячну доплату до пенсії у розмірі 2000 грн відповідно до п. 1 Постанови Кабінету Міністрів України від 14.07.2021 №713 Про додатковий соціальний захист окремих категорій осіб, з урахуванням вже виплачених сум.

12.01.2026 Київське міжрегіональне управління Міністерства юстиції України звернулося до суду із заявою про встановлення чи зміну способу і порядку виконання рішення суду, в якому просило змінити спосіб і порядок виконання рішення Черкаського окружного адміністративного суду на підставі якого видано виконавчий лист від 11.12.2023 у справі №580/4198/23, шляхом винесення рішення про стягнення 16642,86грн. з Головного управління Пенсійного фонду України в Черкаській області.

Ухвалою Черкаського окружного адміністративного суду від 20.01.2026 заяву про зміну способу виконання судового рішення залишено без руху. Надано заявнику строк для усунення недоліків заяви протягом п`яти днів з дня вручення даної ухвали, шляхом надання платіжного документу про сплату судового збору в сумі 798,72грн.

Доказів сплати судового збору заявником не надано.

Вирішуючи питання про прийняття вказаної заяви, суд враховує наступне.

Згідно з ч. 1 ст. 378 КАС України, за заявою сторони суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, може відстрочити або розстрочити виконання рішення, а за заявою стягувача чи виконавця (у випадках, встановлених законом), - встановити чи змінити спосіб або порядок його виконання. Питання про відстрочення або розстрочення виконання, зміну чи встановлення способу і порядку виконання судового рішення може бути розглянуто також за ініціативою суду.

Відповідно до ч. 2 ст. 132 КАС України, розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначаються Законом України Про судовий збір від 08.07.2011 № 3674-VI, з подальшими змінами та доповненнями.

Водночас, ставки сплати судового збору встановлено статтею 4 Закону України Про судовий збір, відповідно до якої за подання до адміністративного суду заяви про зміну чи встановлення способу, порядку і строку виконання судового рішення сплачується судовий збір в розмірі 0,3 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Статтею 7 Закону України Про Державний бюджет України на 2026 рік від 03.12.2025 №4695-IX встановлено розмір прожитковий мінімум на одну особу для працездатних осіб на 2026 рік, а саме у місячному розмірі з 1 січня 3328 грн.

Таким чином, за звернення до суду даної заяви має бути сплачено судовий збір.

Щодо доводів, про те, що судовий збір не справляється за подання заяви про зміну чи встановлення способу, порядку і строку виконання судового рішення суд зазначає таке.

Згідно ч. 1 ст. 167 КАС України, будь-яка письмова заява, клопотання, заперечення повинні містити: 1) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) особи, яка подає заяву чи клопотання або заперечення проти них, її місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України; 2) найменування суду, до якого вона подається; 3) номер справи, прізвище та ініціали судді (суддів), якщо заява (клопотання, заперечення) подається після постановлення ухвали про відкриття провадження у справі; 4) зміст питання, яке має бути розглянуто судом, та прохання заявника; 5) підстави заяви (клопотання, заперечення); 6) перелік документів та інших доказів (за наявності), що додаються до заяви (клопотання, заперечення); 7) інші відомості, які вимагаються цим Кодексом.

Водночас ч. 10 ст. 169 КАС України передбачено, що заяви, скарги, клопотання, визначені цим Кодексом, за подання яких передбачено сплату судового збору, залишаються судом без руху також у випадку, якщо на момент відкриття провадження за відповідною заявою, скаргою, клопотанням суд виявить, що відповідна сума судового збору не зарахована до спеціального фонду Державного бюджету України. Правила цієї частини не застосовуються до заяв про забезпечення доказів або позову.

Отже, частиною 10 статті 169 КАС України, яка є спеціальною нормою, врегулювано вчинення судом процесуальних дій у разу подання заяви без доказу сплати судового збору, а саме залишення такої заяви без руху.

За такого правого регулювання, суд залишив заяву без руху, надавши строк для усунення недоліків.

Проте, недоліки заяви не усунуто.

Правовий висновок про необхідність сплати судового збору за подання заяви в порядку статті 378 КАС України міститься у постанові Верховного Суду від 17 травня 2023 року по справі №260/5761/21.

Також суддя зазначає, що Рішенням КСУ від 13.05.2024 №6р(II)/2024, визначено такими, що не відповідають Конституції України (є неконституційними), частину другу статті 3, підпункт 9 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України „Про судовий збір від 8 липня 2011 року № 3674-VI зі змінами в тім, що вони уможливлюють справляння судового збору під час подання апеляційної і касаційної скарги на ухвалу суду, постановлену за результатами розгляду скарги на рішення, дію або бездіяльність державного виконавця чи іншої посадової особи органу державної виконавчої служби або приватного виконавця під час виконання судового рішення, ухваленого відповідно до Цивільного процесуального кодексу України.

Частиною 5 ст. 242 КАС України передбачено, що при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Суд зазначає, що норма п. 2 ч. 2 ст. 3 Закону № 3674-VI є загальною, однак у вказаному законі є спеціальна норма, яка містить виключення, щодо загальної норми, а саме п. 6 ч. 3 ст. 4 вказаного закону передбачає розміри ставок за подання до адміністративного суду, зокрема, заяви про зміну чи встановлення способу, порядку і строку виконання судового рішення.

Так, згідно п. 6 ч. 3 ст. 4 Закону №3674-VI визначено, що за подання до адміністративного суду заяви про зміну чи встановлення способу, порядку і строку виконання судового рішення справляється судовий збір в розмірі 0,3 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Таким чином, враховуючи невиконання позивачем вимог ухвали суду та не усунення недоліків заяви, яку залишено без руху, заяву належить повернути позивачеві.

Суддя також враховує ч. 2 ст. 167 КАС України, якою передбачено, що якщо заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої цієї статті і ці недоліки не дають можливості її розглянути, або якщо вона є очевидно безпідставною та необґрунтованою, суд повертає таку заяву (клопотання, заперечення) заявнику без розгляду.

Керуючись ст. ст. 7, 161, 167, 248, 293-297, 379, КАС України, суддя,

УХВАЛИВ:

Заяву про зміну способу виконання рішення суду у адміністративній справі №580/4198/23 повернути заявнику.

Ухвала набрала законної сили відповідно ст. 256 КАС України і може бути оскаржена в апеляційному порядку повністю або частково за правилами, встановленими ст. ст. 293, 295-297 КАС України.

СуддяПетро ПАЛАМАР