Справа № 160/25061/25
Суддя: Ніколайчук Світлана Василівна
Дата ухвалення: 2026-01-26 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді Ніколайчук С.В.,
02 вересня 2025 року ОСОБА_1 звернулась до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Південно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці, в якій позивач просить:
- визнати протиправною та скасувати постанову про накладення штрафу за порушення законодавства про працю та зайнятість населення від 17.06.2025 за № 2007/Ж5/04/36/07/08/305702/1662/ДПС/ТД-ФС, яка винесена Південно-Східним міжрегіональним управлінням Державної служби з питань праці
В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на те, що відповідно до оскаржуваного протоколу, відповідач зазначає, що 24.04.2025 ФОП ОСОБА_1 було допущено до роботи одного працівника без укладення трудового договору (контракту), а саме: ОСОБА_2 .
Проте ОСОБА_2 наказом № 2-к від 23.04.2025 року прийнято на роботу у ФОП ОСОБА_1 на посаду продавець-консультант з 24.04.2025. Зазначене також підтверджується повідомленням про прийняття працівника на роботу, яке було прийнято ГУ ДПС у Дніпропетровській області 24.04.2025, та звітною документацією.
Відтак, на думку позивача, відповідач необґрунтовано застосувало до позивача штрафні санкції у вигляді штрафу у сумі 240 000,00 грн (за повторне протягом двох років з дня виявлення, вчинения порушення щодо допуску одного працівника до роботи без укладення трудового договору (контракту). Вказане стало підставою для звернення до суду з цим позовом.
Ухвалою від 11 вересня 2025 року суд відкрив в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін та проведення судового засідання, за наявними у справі матеріалами.
Сторони належним чином повідомлені про розгляд справи Дніпропетровським окружним адміністративним судом, що підтверджується матеріалами справи.
Відповідно до ч. 6 ст. 12, ч. 1, 2 ст. 257, ч. 1 ст. 260 Кодексу адміністративного судочинства України зазначена справа є справою незначної складності та розглядається за правилами спрощеного позовного провадження. Питання про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження суд вирішує в ухвалі про відкриття провадження.
Згідно із частинами 3, 4 ст. 262 КАС України підготовче засідання при розгляді справи за правилами спрощеного позовного провадження не проводиться.
06.10.2025 від представника відповідача надійшов відзив на позовну заяву, в якому останній просить відмовити в задоволенні позовної заяви, зазначаючи, що працівник не може бути допущений до роботи без укладення трудового договору, оформленого наказом чи розпорядженням роботодавця, та повідомлення центрального органу виконавчої влади з питань забезпечення формування та реалізації державної політики з адміністрування єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування про прийняття працівника на роботу в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.
З огляду на викладене, ФОП ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , допустила до роботи одного працівника без укладення трудового договору (контракту). Вищезазначене свідчить про фактичний допуск одного працівника до роботи без оформлення трудового договору (контракту). Позивач не надав до суду доказів завчасного повідомлення ДПС про укладення трудового договору.
У позовний заяві позивач зазначає, що відповідно до наказу №2-к від 23.04.2025 року було прийнято на роботу продавця-консультанта ОСОБА_2 та долучає до позовної заяви копію наказу про прийняття працівника на роботу та копію повідомлення про прийняття працівника на роботу до відповідного територіального органу Державної податкової служби за місцем обліку, яке було сформовано та надіслано 24.04.2025 року о 17:18 год, тобто вже після проведення фактичної перевірки, що свідчить про усунення позивачем порушень після проведення фактичної перевірки, та встановлення факту допуску до роботи працівника без укладання трудового договору.
Відповідач вважає, що оскаржену постанову про накладення штрафу за порушення законодавства про працю та зайнятість населення видано у відповідності до норм чинного законодавства.
Відповідно до ч. 6 ст. 12, ч. 1, 2 ст. 257, ч. 1 ст. 260 Кодексу адміністративного судочинства України зазначена справа є справою незначної складності та розглядається за правилами спрощеного позовного провадження. Питання про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження суд вирішує в ухвалі про відкриття провадження.
Згідно з ч. 3, 4 ст. 262 КАС України підготовче засідання при розгляді справи за правилами спрощеного позовного провадження не проводиться.
Дослідивши матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтуються вимоги позову, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив такі обставини справи.
ФОП ОСОБА_1 здійснює підприємницьку діяльність та зареєстрована фізичною особою-підприємцем відповідно до чинного законодавства України з 27.04.2020 року, що підтверджується витягом з ЄДР, копія якого наявна в матеріалах справи.
Основним видом економічної діяльності позивача є роздрібна торгівля, що здійснюється фірмами поштового замовлення або через мережу інтернет (основний) згідно з КВЕД 47.91.
3 огляду на викладене, ФОП ОСОБА_3 , РНОКПП НОМЕР_1 , 24.04.2025 допущено до роботи одного працівника без укладення трудового договору (контракту).
Відповідно до копії акта фактичної перевірки від 21.04.2025, реєстраційний № 1798/04/36/07/08/PPO/ НОМЕР_1 Головним управлінням ДПС у Дніпропетровській області у період з 08.04.2025 по 18.04.2025 проведено перевірку господарської одиниці - зоомагазину, розташованого за адресою: АДРЕСА_3 , суб`єкта господарської діяльності фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 .
Перевіркою встановлено допущення до роботи без належного оформлення трудових відносин продавця ОСОБА_4 , яка здійснювала розрахункову операцію з продажу товару.
На підставі акта фактичної перевірки № 1798/04/36/07/08/PPO/ НОМЕР_1 від 21.04.2025 та у зв`язку з тим, що ФОП ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 є платником єдиного податку II групи, у відношенні ФОП ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 винесено Попередження від 28.05.2025 № 1798/04/36/07/08/PPO/ НОМЕР_1 /ДПС/ТД-ПР.
Відповідач вказує, що ФОП ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , повторно протягом двох років з дня виявлення, вчинено порушення щодо допуску одного працівника до роботи без укладення трудового договору (контракту), відповідно, за вказане повторне порушення відповідальність передбачена абзацом 3 частини другої статті 265 Кодексу законів про працю України.
Позивачка не погоджується з оскаржуваною постановою №2007/Ж5/04/36/07/08/305702/1662/ДПС/ТД-ФС від 17.06.2025, оскільки вважає її необґрунтованою, протиправною та такою, що підлягає скасуванню, що і стало підставою для звернення до суду з цим позовом.
Надаючи правову оцінку встановленим обставинам справи, доводам позивача, викладеним в позовній заяві, та доводам відповідача, викладеним в відзиві на позов, суд врахував такі норми чинного законодавства, які діяли на момент виникнення спірних правовідносин, та релевантні їм джерела права.
Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Відповідно до частини першої статті 21 КЗпП України трудовим договором є угода між працівником і роботодавцем (роботодавцем - фізичною особою), за якою працівник зобов`язується виконувати роботу, визначену цією угодою, а роботодавець (роботодавець - фізична особа) зобов`язується виплачувати працівникові заробітну плату і забезпечувати умови праці, необхідні для виконання роботи, передбачені законодавством про працю, колективним договором і угодою сторін. Трудовим договором можуть встановлюватися умови щодо виконання робіт, які вимагають професійної та/або часткової професійної кваліфікації, а також умови щодо виконання робіт, які не потребують наявності у особи професійної або часткової професійної кваліфікації.
Згідно з частиною четвертою статті 24 КЗпП України працівник не може бути допущений до роботи без укладення трудового договору, оформленого наказом чи розпорядженням роботодавця, та повідомлення центрального органу виконавчої влади з питань забезпечення формування та реалізації державної політики з адміністрування єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування про прийняття працівника на роботу в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.
Постановою Кабінету Міністрів України від 17 червня 2015 року № 413 «Про порядок повідомлення Державній податковій службі та її територіальним органам про прийняття працівника на роботу/укладення гіг-контракту» передбачено, що повідомлення про прийняття працівника на роботу/укладення гіг-контракту подається власником підприємства, установи, організації або уповноваженим ним органом (особою) чи фізичною особою (крім повідомлення про прийняття на роботу члена виконавчого органу господарського товариства, керівника підприємства, установи, організації) та/або резидентом Дія Сіті до територіальних органів Державної податкової служби за місцем обліку їх як платника єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування за формою згідно з додатком до початку роботи працівника за укладеним трудовим договором та/або до початку виконання робіт (надання послуг) гіг-спеціалістом резидента Дія Сіті засобами електронного зв`язку з використанням електронного підпису відповідальних осіб, що базується на кваліфікованому сертифікаті електронного підпису, відповідно до вимог законодавства у сфері електронного документообігу.
За відсутності технічної можливості подання повідомлення про прийняття працівника на роботу/укладення гіг-контракту засобами електронного зв`язку в електронній формі таке повідомлення подається у формі документа на папері згідно з додатком разом з копією в електронній формі.
Інформація, що міститься у повідомленні про прийняття працівника на роботу/укладення гіг-контракту, вноситься до реєстру страхувальників та реєстру застрахованих осіб відповідно до Закону України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування».
Повідомленням про прийняття на роботу члена виконавчого органу господарського товариства, керівника підприємства, установи, організації є відомості, отримані органами Державної податкової служби з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань.
Тож, працівник не може бути допущений до роботи без укладення трудового договору, оформленого наказом чи розпорядженням власника або уповноваженого ним органу, та без повідомлення про прийняття працівника на роботу за таким трудовим договором, поданого до територіального органу Державної податкової служби України.
Згідно з абзацом другим частини другої статті 265 КЗпП України юридичні та фізичні особи - підприємці, які використовують найману працю, несуть відповідальність у вигляді штрафу в разі: фактичного допуску працівника до роботи без оформлення трудового договору (контракту), оформлення працівника на неповний робочий час або за трудовим договором з нефіксованим робочим часом у разі фактичного виконання роботи протягом усього робочого часу, установленого на підприємстві, та виплати заробітної плати (винагороди) без нарахування та сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування та податків - у десятикратному розмірі мінімальної заробітної плати, встановленої законом на момент виявлення порушення, за кожного працівника, стосовно якого скоєно порушення, а до юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців, які використовують найману працю та є платниками єдиного податку першої - третьої груп, застосовується попередження.
Указом Президента України від 24.02.2022 року № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану» в Україні введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб, який в подальшому було продовжено.
Відповідно до статті 16 Закону України «Про організацію трудових відносин в умовах воєнного стану» у період дії воєнного стану у разі виконання в повному обсязі та у встановлений строк приписів про усунення порушень, виявлених під час здійснення позапланових заходів державного нагляду (контролю), штрафи, передбачені статтею 265 Кодексу законів про працю України, не застосовуються.
Згідно з пояснювальною запискою до вказаного Закону, метою законопроекту є врегулювання окремих питань трудових відносин між працівником та роботодавцем в умовах воєнного часу, враховуючи необхідність забезпечення збалансованості між скороченням видатків роботодавців на оплату відпусток, надурочних годин, годин роботи у святкові та вихідні дні тощо, та забезпеченням мінімально необхідних прав та гарантій працівників. Прийняття законопроекту створить умови для належного функціонування підприємств та установ в умовах воєнного часу, шляхом дерегуляції окремих умов трудових відносин, оперативного залучення працівників до виконання роботи, усунення кадрового дефіциту та браку робочої сили.
Таким чином, на період воєнного стану законодавець, з метою забезпечення умов для належного функціонування підприємств, оперативного залучення працівників, усунення кадрового дефіциту та браку робочої сили скасував штрафи (відповідальність), передбачені ст. 265 КЗпП України, за умови усунення порушень, виявлених під час здійснення позапланових заходів державного нагляду (контролю).
В даному випадку не варто застосовувати буквальне тлумачення норми статті 16 Закону України «Про організацію трудових відносин в умовах воєнного стану», а слід до вказаної норми застосовувати розширювальне тлумачення норм права, оскільки зміст норми, на переконання суду, є більш широким, ніж її текстуальне вираження. Тобто, штрафи, передбачені статтею 265 КЗпП України, не застосовуються у період дії воєнного стану за умови усунення порушень, виявлених під час здійснення перевірок. Вказане випливає із мети законопроекту, а саме забезпечення належного функціонування підприємств та установ в умовах воєнного часу, шляхом дерегуляції окремих умов трудових відносин, оперативного залучення працівників до виконання роботи, усунення кадрового дефіциту та браку робочої сили.
Верховний Суд в ухвалі від 05.06.2024 року у справі № 260/8340/23 зазначив: «Колегія суддів не бере до уваги посилання скаржника на висновки Верховного Суду, які викладені у постановах від 28.01.2021 у справі № 380/1116/20, від 21.04.2021 у справі № 260/586/20, від 31.05.2024 у справі № 560/3981/23, оскільки суди попередніх інстанцій встановили, що станом на дату розгляду Управлінням питання щодо накладення на позивача штрафу за порушення законодавства про працю та зайнятість населення (24.08.2023), виявлене під час перевірки, порушення було повністю усунуто.
У період дії воєнного стану у разі виконання в повному обсязі та у встановлений строк приписів про усунення порушень, виявлених під час здійснення позапланових заходів державного нагляду (контролю), штрафи, передбачені статтею 265 КЗпП України, не застосовуються.».
З матеріалів справи суд встановив, що ОСОБА_2 наказом № 2-к від 23.04.2025 року було прийнято на роботу у ФОП ОСОБА_1 на посаду продавець-консультант з 24.04.2025. Зазначене також підтверджується повідомленням про прийняття працівника на роботу/укладення гіг-контракту, яке було прийнято ГУ ДПС у Дніпропетровській області 24.04.2025, що підтверджується квитанцією № 2 про прийняття пакету документів.
З вищенаведеного можна зробити висновок, що станом на дату розгляду питання щодо накладення на позивача штрафу за порушення законодавства про працю та зайнятість населення (02.05.2025), виявлене під час перевірки, порушення було повністю усунуто (24.04.2025).
Відтак станом на 02.05.2025 року підстави для застосування до ФОП ОСОБА_1 штрафу були відсутні з огляду на норми ст. 16 Закону України «Про організацію трудових відносин в умовах воєнного стану», що є підставою для задоволення позовної вимоги про визнання постанови 17.06.2025 за № 2007/Ж5/04/36/07/08/305702/1662/ДПС/ТД-ФС протиправною та її скасування.
Частиною 1 ст. 2 КАС України визначено, що завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.
У справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку (ч. 2 ст. 2 КАС України).
Відповідно до ст. 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.
Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст.77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених ст. 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
За наслідком розгляду справи суд висновує, що вимоги позивача правомірні, обґрунтовані і підлягають до задоволення.
Згідно з ч. 1 ст.139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.
Враховуючи, що позов задоволено судові витрати понесені позивачем у розмірі 2400,00 грн підлягають відшкодуванню за рахунок бюджетних асигнувань Південно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці.
Керуючись ст. 139, 241-246, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд
Визнати протиправною та скасувати постанову про накладення штрафу за порушення законодавства про працю та зайнятість населення від 17.06.2025 за № 2007/Ж5/04/36/07/08/305702/1662/ДПС/ТД-ФС, яка винесена Південно-Східним міжрегіональним управлінням Державної служби з питань праці
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя С.В. Ніколайчук