Справа № 280/3639/25
Суддя: Сацький Роман Вікторович
Дата ухвалення: 2026-01-26 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЗАПОРІЗЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

ПРО ЗАЛИШЕННЯ ПОЗОВНОЇ ЗАЯВИ БЕЗ РУХУ ПІСЛЯ ВІДКРИТТЯ ПРОВАДЖЕННЯ У СПРАВІ

26 січня 2026 року Справа № 280/3639/25 м.Запоріжжя

Суддя Запорізького окружного адміністративного суду Сацький Р.В., перевіривши матеріали адміністративного позову ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_1 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідача Військова частина НОМЕР_2 про визнання протиправним та скасування дисциплінарного стягнення під час проходження публічної служби

ВСТАНОВИВ:

06 травня 2025 року до Запорізького окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 (далі по тексту позивач) до Військової частини НОМЕР_1 (далі по тексту відповідач) Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача: Військова частина НОМЕР_2 , в якій позивач просить суд:

- витребувати у військовій частині НОМЕР_1 акт службового розслідування № 6995 від 18.02.2025 з усіма додатками;

- витребувати у військовій частині НОМЕР_1 акт службового розслідування № 15269 від 08.04.2025 з усіма додатками;

- визнати протиправною діяльність військової частини НОМЕР_1 , що полягає у притягненні ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності;

- визнати наказ командира ВЧ НОМЕР_1 від 09.02.2025 № 140 (з адміністративно-господарської діяльності) про призначення службового розслідування - незаконним та скасувати його;

- визнати наказ командира ВЧ НОМЕР_1 від 22.02.2025 № 131 (з основної діяльності) про результати службового розслідування - незаконним та скасувати його;

- визнати наказ командира ВЧ НОМЕР_1 від 24.02.2025 № 224 (з адміністративно-господарської діяльності) про притягнення Позивача ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності - незаконним та скасувати його;

- визнати від 23.04.2025 № 579 (з основної діяльності) про притягнення Позивача ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності незаконним та скасувати його.

Ухвалою суду від 09 травня 2025 року відкрито спрощене позовне провадження в адміністративній справі та призначено справу до розгляду в порядку письмового провадження без виклику/повідомлення учасників справи.

Водночас, після відкриття провадження у справі, судом установлено, що позовна заява подана з порушенням вимог статті 122 КАС України з огляду на наступне.

Відповідно до частини другої статті 122 КАС України, звернутися до суду з адміністративним позовом можна протягом 6 місяців з дня, коли особа дізналася, або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів. Перебіг строку на звернення до адміністративного суду починається від дня виникнення права на адміністративний позов, тобто, коли особа дізналася або могла дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Перевіривши матеріали адміністративного позову, судом установлено, що позовна заява подана без додержання вимог, встановлених ч. 5 ст. 122 КАС України, з огляду на наступне.

Відповідно до ч. 5 ст. 122 КАС України для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Військова служба, згідно п. 17 ч.1 ст. 4 КАС України, віднесена до публічної служби.

Отже, строк звернення до суду із спором з питань проходження публічної служби, у тому числі про визнання протиправними наказів про призначення службового розслідування, про результати службового розслідування та про притягнення до дисциплінарної відповідальності, обмежений одним місяцем з дня, коли працівник дізнався або повинен був дізнатися про порушення свого права.

Зі змісту позовної заяви вбачається, що позивачем не зазначено про день, коли останній дізнався про порушення своїх прав, свобод чи інтересів. Однак, у позовній заяві стверджується, що у період з вересня 2023 року позивач проходив військову службу у Військовій частині НОМЕР_2 (при цьому позовні вимоги заявлені до військової частини НОМЕР_1 за період з 09.02.2025).

Водночас, з адміністративним позовом позивач звернувся до суду 06.05.2025 (через підсистему Електронний суд), тобто з пропуском строку звернення до суду в частині позовних вимог, а саме:

«визнати наказ командира ВЧ НОМЕР_1 від 09.02.2025 № 140 (з адміністративногосподарської діяльності) про призначення службового розслідування - незаконним та скасувати його;

визнати наказ командира ВЧ НОМЕР_1 від 22.02.2025 № 131 (з основної діяльності) про результати службового розслідування - незаконним та скасувати його;

визнати наказ командира ВЧ НОМЕР_1 від 24.02.2025 № 224 (з адміністративногосподарської діяльності) про притягнення Позивача ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності - незаконним та скасувати його.»

Обґрунтовану заяву із зазначенням причин пропуску строків позовних вимог до суду позивачем не надано.

Верховний Суд в постанові від 20.12.2023 по справі № 420/4212/23 вказав, що особа, яка заявляє клопотання, згідно з частиною першою статті 77 КАС України повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що пропуск такого строку дійсно пов`язаний з об`єктивно непереборними обставинами чи істотними перешкодами.

Аналогічна позиція викладена в постанові Великої Палати Верховного Суду від 25.04.2024 по справі № 990/12/24.

Відповідно до частини 1 статті 121 КАС України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Отже, для поновлення пропущеного процесуального строку, встановленого законом, необхідно встановити наявність поважних причин пропуску строку, які об`єктивно перешкоджали особі вчасно звернутися до суду.

Поважними причинами визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення відповідних дій та підтверджені належними доказами.

Відповідно до ст.129 Конституції України та ст.8 КАС України, однією із засад судочинства є рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Як зазначив Європейський суд з прав людини у рішенні від 15 травня 2008 року "Надточій проти України" принцип рівності сторін - один із складників ширшої концепції справедливого судового розгляду - передбачає, що кожна сторона повинна мати розумну можливість представляти свою сторону в умовах, які не ставлять її в суттєво менш сприятливе становище у порівнянні з опонентом.

Також, обмеження на законодавчому рівні права звернення до суду за захистом прав, свобод та інтересів відповідними строками узгоджується із принципом «Leges vigilantibus non dormientibus subveniunt», згідно з яким закони допомагають тим, хто пильнує. Тобто, реалізація апелянтом права на звернення до суду з апеляційною скаргою в рамках строку звернення до суду залежить виключно від нього самого.

Виходячи з наведеного, суд вважає, що позивачем не доведено наявності обставин, що перешкоджали йому звернутись до суду в межах строку встановленого законом та становили об`єктивно непереборні перешкоди, які пов`язані з дійсними істотними труднощами у реалізації права на звернення до суду з адміністративним позовом.

Відповідно до частини 1 та 2 статті 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку. Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Відповідно до частини 6 статті 161 КАС України, у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Отже, позивачу необхідно подати заяву із зазначенням поважних причин пропуску строку на звернення до суду, до якої надати належні та допустимі докази, що підтверджують ці обставини.

Статтею 44 КАС України передбачено обов`язок учасників справи добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки, зокрема виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки, а також виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом (п.п.6, 7 ч.5 ст.44 КАС України).

Наведеними положеннями КАС України чітко окреслено характер процесуальної поведінки, який зобов`язує учасників справи діяти сумлінно, тобто проявляти добросовісне ставлення до наявних у них прав і здійснювати їх реалізацію таким чином, щоб забезпечити неухильне та своєчасне (без суттєвих затримок та зайвих зволікань) виконання своїх обов`язків, встановлених законом або судом, зокрема щодо дотримання строку звернення до суду.

Для цього учасник справи як особа, зацікавлена у поданні позовної заяви, повинен вчиняти усі можливі та залежні від нього дії, використовувати у повному обсязі наявні засоби та можливості, передбачені законодавством.

Згідно з ч. 13 ст. 171 КАС України, суддя, встановивши після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 160, 161 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Враховуючи вищевикладені обставини суд вважає, що наявні підстави для залишення позовної заяви без руху.

Керуючись ст.ст. 122, 171, 241, 248, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_1 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідача залишити без руху після відкриття провадження у справі.

Надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви строком 5 днів від дня одержання ухвали суду про залишення позовної заяви без руху.

Недоліки позовної заяви можуть бути усунуті шляхом подання до суду: заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду в частині позовних вимог, а саме:

«визнати наказ командира ВЧ НОМЕР_1 від 09.02.2025 № 140 (з адміністративногосподарської діяльності) про призначення службового розслідування - незаконним та скасувати його;

визнати наказ командира ВЧ НОМЕР_1 від 22.02.2025 № 131 (з основної діяльності) про результати службового розслідування - незаконним та скасувати його;

визнати наказ командира ВЧ НОМЕР_1 від 24.02.2025 № 224 (з адміністративногосподарської діяльності) про притягнення Позивача ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності - незаконним та скасувати його.»

Копію ухвали надіслати позивачу позивача.

Роз`яснити позивачу, що відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 169 КАС України позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання та оскарженню не підлягає.

Ухвала виготовлена у повному обсязі та підписана суддею 26 січня 2026 року.

Суддя Р.В. Сацький