Справа № 580/656/26
Суддя: Лариса ТРОФІМОВА
Дата ухвалення: 2026-01-26 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

26 січня 2026 року справа № 580/656/26
м. Черкаси
Черкаський окружний адміністративний суд у складі судді Л.В.Трофімової перевірив матеріали адміністративної справи №580/656/26 за позовом ОСОБА_1 (реєстрація: АДРЕСА_1 ; проживання: АДРЕСА_2 не зазначений, РНОКПП НОМЕР_1 ) до Головного управління Пенсійного фонду України в Житомирській області (вул. О.Ольжича 7, м.Житомир, 10003, ) про визнання протиправним та скасування індивідуального акта, постановив ухвалу.

23.01.2026 вх.№3671/26 представник позивача адвокат Пух Світлана Леонідівна (ордер серії СА №1148924) у позовній заяві просить:

- визнати протиправним та скасувати рішення Головного управління Пенсійного фонду України в Житомирській області про відмову у призначенні ОСОБА_1 пенсії за віком від 24.07.2025 №58;

- зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України в Житомирській області зарахувати до страхового стажу для призначення пенсії за віком періоди роботи згідно трудової книжки від 05.09.1980 з 12.03.1992-24.11.1992; з 08.08.200-12.02.2001, з 14.06.2001-01.07.2001, з 03.07.2001 до 31.12.2003, з 01.01.2004 до 16.10.2005.

Відповідно до ч.2 ст.171 КАС України суддя відкриває провадження в адміністративній справі на підставі позовної заяви, якщо відсутні підстави для залишення позовної заяви без руху, її повернення чи відмови у відкритті провадження у справі. Вивчивши матеріали позовної заяви, варто зазначити, що вона не відповідає вимогам статті 160, 161 КАС України, тому повинна бути залишена без руху для усунення недоліків, з огляду на таке. Позивач не повідомив суд з якою датою пов`язує перебіг строку звернення та не надав доказ отримання індивідуального акта від 24.07.2025.

Усупереч вимог п.2 ч.5 ст.160 КАС України предстаник позивача не повідомив поштовий індекс адреси Позивача.

З 20.02.2024 адвокат має зареєструвати електронний кабінет і відповідну інформацію у позовній заяві на виконання п.2 ч.5 ст.160 КАС України ОСОБА_2 зазначила, проте квитанцію про направлення Відповідачу адміністративного позову з використанням ЄСІКС/ЄСІТС відповідно до ч.2 ст.161 КАС України до суду не надала.

Відповідно до ч. 7 ст. 44 КАС України документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням ЄСІТС, за винятком випадків, визначених цим Кодексом. Процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів) (ч. 8 ст. 44 КАС України).

Згідно із ч.9 ст.18 КАС України суд проводить розгляд судової справи за матеріалами у формах, визначених Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів). Відповідно до п. 122 розділу VI Перехідні положення Положення № 1845/0/15-21 до початку функціонування всіх підсистем (модулів) ЄСІТС справи можуть розглядатися (формуватися та зберігатися) в паперовій, електронній чи змішаній формі залежно від наявних у суді можливостей. Електронні документи та електронні копії паперових документів вносяться до АСДС та зберігаються в централізованому файловому сховищі. Документи, що надійшли до суду в електронній формі, за потреби можуть роздруковуватися та приєднуватися до матеріалів справи у паперовій формі. Згідно із абз. 21 п. 1 розділу VII Формування і оформлення судових справ Інструкції з діловодства в місцевих та апеляційних судах України, затвердженої наказом Державної судової адміністрації України від 20.08.2019 № 814 (у редакції наказу Державної судової адміністрації України від 17 жовтня 2023 року № 485) у випадку прийняття суддею (суддею-доповідачем), у провадженні якого перебуває судова справа, рішення щодо розгляду (формування та зберігання) судової справи (матеріалів кримінального провадження) в електронній чи змішаній (паперовій та електронній) формі, формування матеріалів судової справи здійснюється у відповідній(их) формі(ах) (паперовій та/або електронній).

Процесуальне законодавство передбачає формування справи у змішаній формі (паперовій та електронній) за рішенням судді, у провадженні якого перебуває судова справа, тому представник позивача-адвокат має подавати до суду документи з використанням підсистеми Електронний суд ЄСІТС.

Усупереч вимог п.4, 5, 9 ч.5 ст.160 КАС України позивач не окреслює зміст і характер порушеного права з наданням релевантної судової практики у контексті покликання Відповідача на дані персоніфікованого обліку з 01.07.2000 з огляду на ч.4 ст.6 Закону України «Про адміністративну процедуру» та не вказує роботодавців за усі спірні періоди, не обгрунтовує вимогу зобов`язального характеру під час обрання самостійного способу захисту відповідно до п.2 ч.1 ст.5 КАС України.

ВПВС у справі № 990/150/23 у п.28 постанови зазначає: реалізуючи передбачене статтею 55 Конституції України, статтею 5 КАС України право на судовий захист, звертаючись до суду, особа вказує в позові власне суб`єктивне уявлення про порушене право чи охоронюваний інтерес та спосіб його захисту; п.33 - звертаючись до суду, позивач самостійно визначає у позовній заяві, яке його право чи охоронюваний законом інтерес порушено особою, до якої пред`явлено позов, та зазначає, які саме дії необхідно вчинити суду для відновлення порушеного права; п. 37 зміст позовних вимог - це максимально чітко і зрозуміло сформовані визначення способу захисту порушеного права, свободи чи інтересу у прохальній частині позову; п.43 - формулювання прохальної частини позову із зазначенням альтернатив можливих способів захисту порушеного права є таким, що не відповідає положенням КАС України.

Верховний Суд у справі № 640/11938/20 зазначає: порушення вимог Закону рішенням чи діями суб`єкта владних повноважень не є достатньою підставою для визнання їх судом протиправними, оскільки обов`язковою умовою визнання їх протиправними є доведеність позивачем порушення його прав та охоронюваних законом інтересів цими діями чи рішенням з боку відповідача, зокрема наявність в особи, яка звернулася з позовом, суб`єктивного матеріального права або законного інтересу, на захист якого поданий позов.

Верховний Суд у справі №826/16958/17 ЄДРСР 77537724 зазначив: якщо від наявності доказу залежить визначення предмета спору та підтримання позивачем відповідних вимог, позивач не може перекладати на суд власний обов`язок визначитися з предметом спору.

На підтвердження вимог про зарахування не стажу представник позивача не надає заяву Позивача з додатками (відомості про отримання заробітної плати від роботодавців; укладання трудового договору з податковим агентом і страхувальником; архівні довідки; фінансову, бухгалтерську, податкову звітність роботодавця про працюючого у відповідні періоди ОСОБА_1 з доказами сплати ПДФО, соціального внеску, військового збору; рішень про врегулювання спору з колишніми роботодавцями та/або правонаступниками щодо відомостей у довідку про нараховану заробітну плату і утримані податки) до обраного відповідача про зарахування страхового стажу з наданням власного розрахунку деструктивних відхилень за відомостями персоніфікованого обліку.

Оскільки юридична природа соціальних виплат, у тому числі пенсій, розглядається не лише з позицій права власності, але й пов`язує з ними принцип захисту «законних очікувань» (reasonable expectations) та принцип правової визначеності (legal certainty), що є невід`ємними елементами принципу правової держави та верховенства права, то КАС ВС в постанові від 10.12.2024 у справі №580/9551/23 вказав про обчислення у розмірах, установлених законодавством, з якого було сплачено єдиний внесок на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, а до 1 січня 2011 року - страхові внески на загальнообов`язкове державне пенсійне страхування, у порядку, встановленому КМУ. Базою нарахування єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування для підприємств, установ та організацій, які використовують працю фізичних осіб на умовах трудового договору (контракту) або на інших умовах, передбачених законодавством є сума нарахованої кожній застрахованій особі заробітної плати за видами виплат, що включають основну та додаткову заробітну плату, інші заохочувальні та компенсаційні виплати, у тому числі в натуральній формі, що визначаються відповідно до Закону України «Про оплату праці» (п. 1 частини першої ст. 7 Закону України від 08 липня 2010 року № 2464-VI «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування»).

Страхові внески є умовою існування солідарної системи і належать обов`язковій сплаті. Перерахунок пенсій провадиться з урахуванням часу, коли особа належить загальнообов`язковому державному пенсійному страхуванню, та за який підприємством, де працює людина, (страхувальником) сплачені щомісячні страхові внески у сумі не меншій, ніж мінімальний страховий внесок. Верховний Суд у постановах від 27.03.2018 у справі №208/6680/16-а, від 24.05.2018 у справі №490/12392/16-а, від 17.07.2019 у справі №144/669/17, від 23.03.2020 у справі №535/1031/16-а, від 28.05.2021 у справі №591/3839/16-а, від 30.12.2021 у справі №348/1249/17, від 27.02.2022 у справі №620/3754/18, від 11.10.2023 у справі №340/1454/21 дійшов висновку, що відповідальність за несплату страхових внесків несе підприємство-страхувальник, що здійснює нарахування страхових внесків із заробітної плати застрахованої особи. Подібну позицію підтвердив Верховний Суд у постанові від 05.12.2025 у справі №600/3079/24-а.

У пп.3 п.2 розділу IV «приймання, оформлення і розгляд документів органами, що призначають пенсії» Порядку подання та оформлення документів для призначення (перерахунку) пенсій відповідно до Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб» під час приймання документів працівник органу, що призначає пенсію: реєструє заяву, перевіряє зміст і належне оформлення наданих документів, відповідність викладених у них відомостей про особу даним паспорта або іншого документа, що посвідчує особу; фіксує й засвідчує виявлені розбіжності (https://zakоn.rada.gov.ua/laws/show/z0572-23#Text).

Представник не обгрунтував вимогу про призначення пенсії з 16.07.2025, позаяк не надав копію заяви з додатками та не обгрунтував за якою саме формою відповідно до якого Порядку подана заява.

Відповідно до Додатку 1 до Порядку подання та оформлення документів для призначення (перерахунку) пенсій відповідно до Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб» (пункт 2 розділу) передбачена форма заяви до органу ПФУ міститься розписка-повідомлення; відповідно до Додатку 8 до Порядку подання та оформлення документів для призначення (перерахунку) пенсій відповідно до Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб» (пункт 3 розділу II) міститься форма ДОВІДКИ про щомісячні додаткові види грошового забезпечення та премію для призначення пенсії відповідно до Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб», що має містити штамп державного органу установи, що видала довідку та текст: «на всі виплати нараховано страхові внески (єдиний внесок)» (https://zakon.rada.gov.ua/laws/show/z0572-23#Text).

Верховний Суд 11 вересня 2023 року у справі №420/14943/21 (адміністративне провадження №К/990/8225/23) сформулював правовий висновок про те, що критеріями обґрунтованості рішення суб`єкта владних повноважень є: 1) логічність та структурованість викладення мотивів, що стали підставою для прийняття відповідного рішення; 2) пов`язаність наведених мотивів з конкретно наведеними нормами права, що становлять легітимну основу такого рішення; 3) наявність правової оцінки фактичних обставин справи (поданих заявником документів, інших доказів), врахування яких є обов`язковим у силу вимог закону під час прийняття відповідного рішення суб?єкта владних повноважень; 4) відповідність висновків, викладених у такому рішенні, фактичним обставинам справи; 5) відсутність немотивованих висновків та висновків, що не ґрунтуються на нормах права.

Рішення, яке приймається суб`єктом владних повноважень у межах дискреційних повноважень є правомірним лише за умови, що воно відповідає усім критеріям, що визначені частиною другою статті 2 КАС України (висновки ВС у справі №380/13558/21).

Верховний Суд 29.01.2024 у справі №560/5937/22 наголосив: в адміністративному судочинстві для залучення до справи осіб, чиїх прав та обов`язків може стосуватися судове рішення, та з метою офіційного та повного з`ясування всіх обставин у справі, діє інститут третьої особи.

Правове становище третіх осіб у процесі посідають особи, які мають юридичний інтерес до справи, але інтерес, який не є рівноцінним інтересам сторін (позивача чи відповідача).

Верховний Суд 13.04.2022 у справі № 160/11095/20 зазначив, що залишення позовної заяви без руху - це тимчасовий захід, що застосовується судом з метою усунення позивачем недоліків позовної заяви. Відповідно до частини 1 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України суд, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись ст.2, 5, 160, 161, 169, 241-243, 294 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 залишити без руху.

Надати позивачеві для усунення недоліків позовної заяви п`ять днів з дати отримання копії ухвали.

Позивачем недоліки можуть бути усунуті шляхом надання: обгрунтування способу захисту щодо вимог зобов`язального характеру; повідомленням: з якою датою пов`язує перебіг строку звернення до суду; надання до суду та відповідачеві документів з використанням підсистеми Електронний суд ЄСІТС/ЄСІКС та надання копій квитанції відповідно до ч.2 ст.161 КАС України; власного розрахунку деструктивних відхилень відомостей щодо персоніфікованого обліку та зазначенням участі колишніх роботодавців/правонаступників у спірних правовідносинах щодо кожного спірного періоду з наданням доказів на підтвердження; копії заяви про призначення пенсії з додатками; оформлення адміністративного позову з повідомленням поштового індексу адреси Позивача.

У разі невиконання вимог ухвали позовна заява буде повернута представнику позивача.

Ухвала набирає законної сили з дати підписання та не належить оскарженню.

Копію ухвали направити представнику Позивача.

Ухвала складена, підписана 26.01.2026.

СуддяЛариса ТРОФІМОВА