Справа № 160/1350/26
Суддя: Лозицька Ірина Олександрівна
Дата ухвалення: 2026-01-22 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД УХВАЛА
22 січня 2026 р.Справа №160/1350/26
Суддя Дніпропетровського окружного адміністративного суду Лозицька І.О., розглянувши у письмовому провадженні у місті Дніпрі клопотання представника Дніпропетровської обласної організації Всеукраїнської профспілки військових, працівників правоохоронних органів та учасників бойових дій про застосування заходів забезпечення позову у справі за позовною заявою Дніпропетровської обласної організації Всеукраїнської профспілки військових, працівників правоохоронних органів та учасників бойових дій до Дніпровської міської ради про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії,
До Дніпропетровського окружного адміністративного суду звернулась Дніпропетровська обласна організація Всеукраїнської профспілки військових, працівників правоохоронних органів та учасників бойових дій з позовною заявою до Дніпровської міської ради, в якій просить суд:
- визнати неправомірним з часу його прийняття та скасувати рішення Дніпровської міської ради №415/10 від 22.09.2021 в частині підпункту 1.50 пункту 1.2 розділу 1;
- зобов`язати Дніпровську міську раду опублікувати резолютивну частину судового рішення на офіційній сторінці в мережі Інтернет.
Крім того, у позовній заяві представником позивача заявлено клопотання, в якому останній просить суд:
- застосувати заходи забезпечення позову призупинити дію підпункту 1.50 пункту 1.2 розділу 1 рішення Дніпровської міської ради №415/10 від 22.09.2021 до вирішення спору по суті.
В обґрунтування клопотання зазначено, що на підставі оскаржуваного рішення або з посиланням на нього відповідач в будь-який момент має можливість прийняти нові рішення, у тому числі ті, які можуть додатково обмежувати майнові та немайнові права позивача. В свою чергу це поставить позивача перед об`єктивною необхідністю звертатись із новим позовом до суду.
Дослідивши заявлене представником позивача клопотання та матеріали позовної заяви, суд зазначає таке.
Згідно з частинами 1, 2 ст. 150 КАС України, суд за заявою учасника справи або з власної ініціативи має право вжити визначені цією статтею заходи забезпечення позову.
Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо:
1) невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду; або
2) очевидними є ознаки протиправності рішення, дії чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень, та порушення прав, свобод або інтересів особи, яка звернулася до суду, таким рішенням, дією або бездіяльністю.
Відповідно до ч.1 ст.152 КАС України заява про забезпечення позову подається в письмовій формі і повинна містити: 1) найменування суду; 2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта (для фізичних осіб - громадян України), номери засобів зв`язку, адресу електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету; 3) предмет позову та обґрунтування необхідності забезпечення позову; 4) захід забезпечення позову, який належить застосувати, з обґрунтуванням його необхідності; 5) інші відомості, потрібні для забезпечення позову.
Згідно з ч. 2 ст. 152 КАС України, якщо заява про забезпечення позову подається до відкриття провадження у справі, в такій заяві додатково зазначаються повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) інших осіб, які можуть отримати статус учасника справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, а також відомі заявнику реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта (для фізичних осіб - громадян України), номери засобів зв`язку, адреса електронної пошти.
До заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі (ч. 4 ст. 152 КАС України).
Згідно з ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.
Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2026 рік» установлено у 2026 році прожитковий мінімум для працездатних осіб з 01 січня 2026 року у розмірі 3328,00 грн.
Згідно ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», за подання до адміністративного суду заяви про забезпечення позову встановлюється ставка судового збору 0,3 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
У зв`язку з цим, за подання до адміністративного суду заяви про забезпечення позову сплачується судовий збір у розмірі 998,40 грн.
Водночас, зі змісту позовної заяви судом встановлено, що представник позивача просить суд врахувати статус позивача неприбуткової громадської організації, що в основному об`єднує осіб з інвалідністю внаслідок війни та учасників бойових дій, ветеранів війни із незначним розміром пенсії, позивач також не має відкритих розрахункових рахунків у банківських установах, не забезпечується фінансуванням за рахунок державного або місцевого бюджетів. Відтак, представник позивача просить суд відстрочити салату судового збору до закінчення судового розгляду справи.
Відповідно до ч. 1 ст. 133 КАС України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.
Згідно ст. 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі, за таких умов:
1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу за попередній календарний рік фізичної особи, яка подає позовну заяву, іншу заяву, скаргу, апеляційну чи касаційну скаргу; або
2) особами, які подають позовну заяву, іншу заяву, скаргу, апеляційну чи касаційну скаргу, є:
а) військовослужбовці;
б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів;
в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю;
г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї;
ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або
3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю; або
4) заявником (позивачем) у межах справи про банкрутство (неплатоспроможність) є юридична або фізична особа, у тому числі фізична особа - підприємець, яка перебуває у судових процедурах розпорядження майном, санації або реструктуризації боргів, за клопотанням арбітражного керуючого (розпорядника майна, керуючого санацією, керуючого реструктуризацією) або боржника.
Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.
При визначенні майнового стану особи для цілей цієї статті суд може враховувати інформацію про розмір доходів за попередній календарний рік, перебування на утриманні непрацездатних членів сім`ї, наявність у власності нерухомого, рухомого майна та/або іншого цінного майна, а також інші обставини, які мають значення для оцінки майнового стану особи.
Тлумачення ст. 133 КАС України та статті 8 Закону України «Про судовий збір» свідчить, що підставою для відстрочення чи розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати, є врахування судом майнового стану сторони.
Аналіз клопотання представника позивача про відстрочення сплати судового збору свідчить, що зазначені останнім обставини не можуть вважатися достатньою підставою для його відстрочення, оскільки в жодній мірі не характеризують майновий стан Дніпропетровської обласної організації Всеукраїнської профспілки військових, працівників правоохоронних органів та учасників бойових дій.
Аналогічна правова позиція викладена Верховним Судом в ухвалі від 24.03.2025 у справі № 756/3297/24, провадження № 61-2872ск25.
Відповідно до ч. 5 ст. 242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.
Суд наголошує на тому, що до позовної заяви, по тексту якої було заявлене клопотання про застосування заходів забезпечення позову, представником позивача не додано будь-яких доказів на підтвердження неможливості сплати позивачем судового збору та відсутності коштів, призначених для сплати судового збору, на момент подання позовної заяви.
Окрім того, суд звертає увагу, що представником позивача самостійно зазначено: «Відстрочити салату судового збору до закінчення судового розгляду справи». Відтак, самим представником позивача підтверджено наявність у останнього коштів для сплати судових витрат у цій справі.
Таким чином, представником позивача безпідставно не сплачено судовий збір за клопотання про застосування заходів забезпечення позову.
З огляду на викладене, відсутні підстави для задоволення клопотання представника позивача про відстрочення сплати судового збору та, відповідно, розгляду клопотання про застосування заходів забезпечення позову.
Відповідно до ч. 7 ст. 154 КАС України, суд, встановивши, що заяву про забезпечення позову подано без додержання вимог статті 152 цього Кодексу або подано особою, яка відповідно до частини шостої статті 18 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, повертає її заявнику без розгляду, про що постановляє ухвалу.
За викладених обставин, наведених положень чинного законодавства, правової позиції Верховного Суду, суд повертає клопотання про забезпечення позову без розгляду.
Керуючись ст. ст. 150, 151, 154, 243, 248, 256, 294-297 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
Клопотання представника Дніпропетровської обласної організації Всеукраїнської профспілки військових, працівників правоохоронних органів та учасників бойових дій про застосування заходів забезпечення позову у справі за позовною заявою Дніпропетровської обласної організації Всеукраїнської профспілки військових, працівників правоохоронних органів та учасників бойових дій до Дніпровської міської ради про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії повернути без розгляду.
Копію ухвали суду надіслати особі, яка її подала.
Ухвала суду набирає законної сили відповідно до статті 256 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржена у порядку та строки, встановлені статтями 294-297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя І.О. Лозицька