Справа № 420/41436/25
Суддя: Скупінська О.В.
Дата ухвалення: 2026-01-22 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

22 січня 2026 року м.Одеса

Одеський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Скупінської О.В., розглянувши в порядку письмово провадження клопотання представника відповідача про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін в адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Вищої Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури (04070, м. Київ, вул. Борисоглібська, 3, 5-й поверх, ) про визнання протиправним та скасування рішення

В С Т А Н О В И В:

До Одеського окружного адміністративного суду 12.12.2025 надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Вищої Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, в якій позивач просить суд:

1. Зупинити дію рішення №ХІ-018/2025 від 13.11.2025 Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури до набрання рішенням по даній справі законної сили;

2. Рішення №ХІ-018/2025 від 13.11.2025 Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури визнати протиправним та скасувати;

3. Рішення №1099/24 від 18.02.2025 Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Одеської області залишити в силі.

Ухвалою судді від 16.12.2025 постановлено позовну заяву залишити без руху, встановивши 10-денний строк для усунення недоліків позову, шляхом надання до суду позовної заяви з вимогами викладеними у відповідності до ч. 1 ст. 5 КАС України.

23.12.2025 від позивача надійшла заява (вх. №ЕС/135218/25) про долучення в якості додатку позовної заяви в новій редакції, в якій заявник просить суд рішення №ХІ-018/2025 від 13.11.2025 Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури визнати протиправним та скасувати.

В обгрунтування позовних вимог ОСОБА_1 зазначила, що 13.11.2025 Вищою кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури було прийнято рішення №XI-018/2025, відповідно до якого скаргу Вищої школи адвокатури Національної асоціації адвокатів України було задоволено, рішення №1099/24 від 18.02.2025 Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Одеської області у складі дисциплінарної палати (провадження 1099/24) про відмову в порушенні дисциплінарної справи відносно адвоката ОСОБА_1 - скасовано, ухвалено нове рішення про порушення дисциплінарної справи відносно адвоката ОСОБА_1 . Відповідно до оскаржуваного рішення, за результатами розгляду скарги №695/0/02-2 від 31.03.2025 на рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Одеської області про відмову в порушенні дисциплінарної справи №1099/24 від 18.02.2025, Вища кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури дійшла наступних висновків (пункти 121-125):

- в діях адвоката, які виразилися у не підвищенні кваліфікації за 2019-2023 роки, наявні ознаки порушення правил адвокатської етики (а саме статтей 11, 65 Правил адвокатської етики);

- неналежного виконання професійних обов`язків, визначених статтею 21 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» (в частині дотримання правил адвокатської етики, підвищення свого професійного рівня та виконання рішень органів адвокатського самоврядування);

- невиконання рішень органів адвокатського самоврядування (а саме рішення РАУ від 21.09.2019 №111, яким затверджено Порядок підвищення кваліфікації адвокатів України (нова редакція) та рішення РАУ від 03.07.2021 №63, яким затверджено Порядок підвищення кваліфікації адвокатів України (нова редакція) з наступними змінами та доповненнями.

Вважаючи вказане рішення протиправним та необґрунтованим, позивачка звернулась до суду з відповідним позовом.

Ухвалою судді від 25.12.2025 постановлено прийняти до розгляду позовну заяву ОСОБА_1 та відкрити провадження у адміністративній справі за правилами спрощеного позовного провадження без виклику учасників справи.

13.01.2026 від представника відповідача ВКДКА надійшов відзив (вх. №ЕС/5135/25) з проханням відмовити у задоволенні позовних вимог.

Разом із вказаним відзивом, в якості додатку додано клопотання про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін обгрунтовуючи тим, що характер спірних правовідносин та предмет доказування у даній справі вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи, а також, зважаючи на бажання ВКДКА брати участь у судовому засіданні, вважають, за можливе розглядати справу з повідомленням (викликом) сторін.

Дослідивши вказане клопотання представника відповідача, суд приходить до наступного.

Одним із основних засад (принципів) адміністративного судочинства є офіційне з`ясування всіх обставин у справі.

Згідно ч.1 ст.12 КАС України адміністративне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку позовного провадження (загального або спрощеного).

Відповідно до ч.5 ст.12 КАС України умови, за яких суд має право розглядати справи у загальному або спрощеному позовному провадженні, визначаються цим Кодексом.

Згідно частини 5 статті 262 КАС України, суд розглядає справу у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Суд може відмовити у задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін: 1) у випадках, визначених статтею 263 цього Кодексу; 2) якщо характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі незначної складності не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

Клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін відповідач має подати в строк для подання відзиву, а позивач - разом з позовом або не пізніше п`яти днів з дня отримання відзиву.

Відповідно до частини 8 статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України при розгляді справи за правилами спрощеного позовного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи.

Водночас норми ст.262 КАС України не передбачають проведення судового засідання та виклику учасників справи, якщо характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі незначної складності не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

Суд також зазначає, що законодавець не пов`язує законність та обґрунтованість судового рішення з викликом сторін у судове засідання.

Так, дослідивши клопотання ВКДКА, матеріали справи, предмет та підстави позову, суд не вбачає обґрунтованих підстав для розгляду цієї справи в порядку загального позовного провадження, а також в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Суд звертає увагу, що згідно правової позиції Великої Палати Верховного Суду, викладеній в ухвалі від 27.08.2019 у справі №826/7244/18, бажання сторін у справі викласти під час публічних слухань свої аргументи, висловлені ними в письмових та додаткових поясненнях, не зумовлюють необхідності призначення справи до розгляду з викликом її учасників.

Отже, саме по собі клопотання сторони про розгляд справи за її участю, яка, відповідно до процесуального закону може розглядатися в порядку письмового провадження, не є достатньою підставою для призначення її до розгляду у відкритому судовому засіданні.

Оцінюючи доводи представника відповідача стосовно заявленого клопотання суд зазначає, що практика Європейського суду з прав людини з питань гарантій публічного характеру провадження у судових органах в контексті пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, свідчить про те, що публічний розгляд справи може бути виправданим не у кожному випадку (рішення від 8 грудня 1983 року у справі «Axen v. Germany», заява № 8273/78, рішення від 25 квітня 2002 року «Varela Assalino contre le Portugal», заява № 64336/01). Так, у випадках, коли мають бути вирішені тільки питання права, то розгляд письмових заяв, на думку Європейського суду з прав людини, є доцільнішим, ніж усні слухання, і розгляд справи на основі письмових доказів є достатнім. Заявник (в одній із зазначених справ) не надав переконливих доказів на користь того, що для забезпечення справедливого судового розгляду після обміну письмовими заявами необхідно було провести також усні слухання. Зрештою, у певних випадках влада має право брати до уваги міркування ефективності й економії. Зокрема, коли фактичні обставини не є предметом спору, а питання права не становлять особливої складності, та обставина, що відкритий розгляд не проводився, не є порушенням вимоги пункту 1 статті 6 Конвенції про проведення публічного розгляду справи.

Суд зауважує, що з огляду на категорію та складність даної справи, обсяг доказів, кількість сторін, обраний позивачем спосіб захисту у позовній заяві тощо, характер спірних правовідносин, предмет доказування, є незначної складності та не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

Заявник, у поданому клопотанні не навів жодної належної та достатньої підстави у підтвердження необхідності розгляду справи в порядку загального позовного провадження, а так з викликом учасників. Безпосередньо з клопотання представника відповідача не вбачається, які конкретно обставини чи факти, потребують детального встановлення та аналізу саме в судовому засіданні, і не можуть бути встановлені під час розгляду даної справи в порядку письмового провадження, наведені ж доводи є лише припущеннями про можливе існування обставин та фактів, які могли б бути вирішені виключно під час розгляду справи у відкритому судовому засіданні з викликом та за участю сторін.

Отже, представником відповідачів у поданому клопотанні не доведено, та судом не встановлено обставин, які б свідчили про наявність підстав для розгляду даної справи в порядку загального позовного провадження, або у відкритому судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Поряд з викладеним, суд вважає за необхідне звернути увагу представника відповідачів, що в силу приписів КАС України, кожен з учасників справи має право безпосередньо знайомитися з її матеріалами, зокрема, аргументами іншої сторони, та реагувати на вказані аргументи з урахуванням приписів чинного процесуального законодавства, а саме шляхом подання відзиву, заперечень, додаткових пояснень, письмових доказів, тощо.

З урахуванням зазначених обставин, у сукупності, суд дійшов висновку про відсутність підстав для розгляду справи у судовому засіданні з викликом сторін.

Керуючись ст.ст. 12, 243, 248, 256, 262 КАС України, суд

У Х В А Л И В:

У задоволенні клопотання представника відповідача Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя Олена СКУПІНСЬКА