Справа № 320/21536/25
Суддя: Бужак Наталія Петрівна
Дата ухвалення: 2026-01-21 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 січня 2026 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

Судді-доповідача: Бужак Н.П.

Суддів: Кобаля М.І., Мельничука В.П.

За участю секретаря: Мірошниченко С.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Київській області на ухвалу Київського окружного адміністративного суду від 25 вересня 2025 року, суддя Лапій С.М., у справі за адміністративним позовом фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у м. Києві, Головного управління ДПС у Київській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення, зобов`язання вчинити певні дії,-

У С Т А Н О В И В:

Фізична особа-підприємець ОСОБА_1 звернувся до Київського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Головного управління ДПС у Київській області, в якому просив:

- визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення ГУ ДПС у Київській області №4-1016 від 30.04.2021 року;

- визнати протиправними дії ГУ ДПС у м. Києві щодо відмови у реєстрації платником єдиного податку 3 групи зі ставкою оподаткування 5% з 30.05.2022 року, яка оформлена листом від 31.05.2022 року № 15701/АП/26-15-24-17-14;

- зобов`язати ГУ ДПС у м. Києві зареєструвати ФОП ОСОБА_1 платником єдиного податку 3 групи зі ставкою 5% з 30.05.2022 року;

- визнати протиправними дії ГУ ДПС у м. Києві з переведення з 01.08.2023 року ФОП ОСОБА_1 зі спрощеної системи оподаткування - сплати єдиного податку 3 групи зі ставкою 2% на загальну систему оподаткування;

- зобов`язати ГУ ДПС у м. Києві поновити ФОП ОСОБА_1 в Реєстрі платників єдиного податку з 01.08.2023 року як платника єдиного податку 3 групи зі ставкою 5%;

- стягнути солідарно з ГУ ДПС у м. Києві та ГУ ДПС у Київській області на його користь суму матеріальної шкоди у розмірі 1 557 298,87 грн.

Окрім того, до Київського окружного адміністративного суду звернувся представник позивача з клопотанням про призначення судової почеркознавчої експертизи з метою з`ясування обставин належності підпису на корінці про вручення податкового повідомлення-рішення від 30.04.2021 №4-1016 ОСОБА_1 . Проведення експертизи представник позивача просив доручити експертам Київського науково-дослідного інституту судових експертиз.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 25 вересня 2025 року задоволено клопотання представника позивача про призначення судової почеркознавчої експертизи задовольнити.

Призначено в адміністративній справі судову почеркознавчу експертизу.

Проведення експертизи доручено експертам Київського науково-дослідного інституту судових експертиз (03057, м. Київ, вулиця Бродських Сім`ї, будинок 6).

На вирішення судової почеркознавчої експертизи поставлено наступне питання:

- чи виконані рукописний запис " ОСОБА_1 ", підпис від імені ОСОБА_1 та дата 17.10.21, зображення яких містяться у графі «Податкове повідомлення-рішення отримав:» на оригіналі корінця податкового повідомлення-рішення від 30.04.2021 №4-1016, громадянином ОСОБА_1 або іншою особою.

Попереджено експерта про кримінальну відповідальність за відомо неправдивий висновок та за відмову без поважних причин від виконання покладених на нього обов`язків.

У розпорядження експерта надано матеріали справи №320/21536/25.

Оплату за проведення судової почеркознавчої експертизи покладено на ОСОБА_1 .

Провадження в даній адміністративній справі зупинено до одержання результатів судової експертизи.

Не погоджуючись із зазначеною ухвалою суду, Головне управління ДПС у Київській області подало апеляційну скаргу, в якій просить скасувати ухвалу суду першої інстанції та прийняти нове рішення, яким у задоволенні клопотання про призначення судової експертизи відмовити.

Перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, заслухавши сторін, що з`явились в судове засідання, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Суд першої інстанції призначаючи судову почеркознавчу експертизу, виходив з того, що позивач заперечує той факт що ним власноруч підписано корінець податкового повідомлення-рішення від 30.04.2021 №4-1016, який міститься у матеріалах справи.

Колегія суддів погоджується із висновком суду першої інстанції та зазначає наступне.

Відповідно до ч. 2 статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ст. 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, які мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Пунктом 3 частини 3 статті 44 КАС України передбачено, що учасники справи мають право подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб.

Згідно з частинами 1, 3, 4, 5, 6 статті 102 КАС України суд за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: 1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) жодною стороною не наданий висновок експерта з цих самих питань або висновки експертів, надані сторонами, викликають обґрунтовані сумніви щодо їх правильності.

При призначенні експертизи судом експерт або експертна установа обирається сторонами за взаємною згодою, а якщо такої згоди не досягнуто у встановлений судом строк, експерта чи експертну установу визначає суд. З урахуванням обставин справи суд має право визначити експерта чи експертну установу самостійно. У разі необхідності може бути призначено декілька експертів для підготовки одного висновку (комісійна або комплексна експертиза).

Питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом.

Учасники справи мають право запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їх думку, потребує висновку експерта. У разі відхилення або зміни питань, запропонованих учасниками справи, суд зобов`язаний мотивувати таке відхилення або зміну.

Питання, які ставляться експерту, і його висновок з них не можуть виходити за межі спеціальних знань експерта.

Відповідно до ч. 1 ст. 103 КАС України про призначення експертизи суд постановляє ухвалу, в якій зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій (яким) доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи.

Статтею 1 Закону України «Про судову експертизу» визначено, що судова експертиза це дослідження на основі спеціальних знань у галузі науки, техніки, мистецтва, ремесла тощо об`єктів, явищ і процесів з метою надання висновку з питань, що є або будуть предметом судового розгляду.

Наказом Міністерства юстиції України від 08.10.1998 № 53/5 затверджено Інструкцію про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень та Науково-методичні рекомендації з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень.

Так, згідно з п. 1.1 Інструкції призначення судових експертиз та експертних досліджень (далі - експертизи та дослідження) судовим експертам державних спеціалізованих науково-дослідних установ судових експертиз Міністерства юстиції України (далі - експертні установи) та атестованим судовим експертам, які не є працівниками державних спеціалізованих установ (далі - експерти), їх обов`язки, права та відповідальність, організація проведення експертиз та оформлення їх результатів здійснюються у порядку, визначеному Кримінальним процесуальним, Цивільним процесуальним, Господарським процесуальним кодексами України, Кодексом України про адміністративні правопорушення, Кодексом адміністративного судочинства України, Митним кодексом України, Законами України "Про судову експертизу", "Про виконавче провадження", іншими нормативно-правовими актами з питань судово-експертної діяльності та цією Інструкцією.

Відповідно до п.п. 1.2.1 п. 1.2 Інструкції одним із основних видів експертиз криміналістична: почеркознавча; лінгвістична експертиза мовлення; технічна експертиза документів; експертиза зброї та слідів і обставин її використання; трасологічна (крім досліджень слідів пошкодження одягу, пов`язаних з одночасним спричиненням тілесних ушкоджень, які проводяться в бюро судово-медичної експертизи); фототехнічна, портретна; відео-, звукозапису; вибухотехнічна; техногенних вибухів; матеріалів, речовин та виробів (лакофарбових матеріалів і покрить; полімерних матеріалів; волокнистих матеріалів; нафтопродуктів і пально-мастильних матеріалів; скла, кераміки; наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів та прекурсорів; спиртовмісних сумішей; ґрунтів; металів і сплавів та виробів з них; наявності шкідливих речовин (пестицидів) у навколишньому середовищі; речовин хімічних виробництв та спеціальних хімічних речовин; харчових продуктів; сильнодіючих і отруйних речовин; вибухових речовин, продуктів вибуху (пострілу)); біологічна.

Згідно з п. 1.1 розділу І Науково-методичних рекомендацій основними завданнями почеркознавчої експертизи є ідентифікація виконавця рукописного тексту, обмежених за обсягом рукописних записів (літерних та цифрових) і підпису. Такою експертизою вирішуються і деякі неідентифікаційні завдання (установлення факту виконання рукописного тексту під впливом будь-яких факторів, що заважають (природних: хворобливий стан, хронічні захворювання, вікові зміни; тимчасових зовнішніх: незвичне тримання засобу для писання, незвична поза, обмеження зорового контролю тощо; тимчасових внутрішніх: алкогольне сп`яніння, фармакологічні, наркотичні засоби тощо; штучних: викривлення письма зміненими рухами); визначення статі виконавця, а також належності його до певної групи за віком тощо).

Об`єктом почеркознавчої експертизи є почерковий матеріал, в якому відображені ознаки почерку певної особи у тому обсязі, в якому їх можна виявити для вирішення поставлених завдань.

Для проведення почеркознавчих досліджень рукописних записів та підписів надаються оригінали документів.

Пунктом 1.2 розділу І Науково-методичних рекомендацій визначено орієнтовний перелік вирішуваних зазначеною експертизою питань.

Так, позивач заперечує той факт що ним власноруч підписано корінець податкового повідомлення-рішення від 30.04.2021 №4-1016, який міститься у матеріалах справи.

Таким чином, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що для з`ясування обставин, які входять у предмет доказування, необхідні спеціальні знання у сфері іншій ніж право, а тому є підстави для задоволення клопотання представника позивача про проведення у справі почеркознавчої експертизи з метою ідентифікації виконавця підпису в частині, що стосується підпису на корінці податкового повідомлення-рішення від 30.04.2021 №4-1016, власноруч ОСОБА_1 чи іншою особою.

Окрім того, колегія суддів зазначає, що у даному випадку спірне податкове повідомлення-рішення не направлялось поштовим відправленням, а, як зазначила представник податкового органу, було вручено інспектором безпосередньо позивачу.

Разом з тим, позивач заперечує факт вручення особисто йому оскаржуваного податкового повідомлення-рішення, а тому вважає, що єдиний спосіб встановити істину - це призначинити почеркознавчу експертизу.

З огляду на такі доводи позивача та його представників, колегія суддів вважає, що призначення почеркознавчої експертизи у даній справі має мету досягнення всебічного та повного з`ясування обставин справи та не буде порушувати прав та інтересів інших осіб.

Отже, колегія суддів зазначає, що метою призначення у даній справі експертизи є забезпечення правильного встановлення обставин за допомогою спеціальних знань шляхом вирішення поставлених питань.

Враховуючи вищезазначене, колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції щодо необхідності призначення судової почеркознавчої експертизи.

За таких обставин, колегія суддів приходить до висновку, що ухвала суду першої інстанції є законною, підстави для її скасування відсутні, оскільки суд всебічно перевіривши доводи позивача, викладені у заяві, прийняв законну ухвалу у відповідності з нормами матеріального та процесуального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин.

При цьому судовою колегією враховується, що згідно п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Відповідно до ст. 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції, а тому не можуть бути підставою для скасування ухвали Київського окружного адміністративного суду від 25 вересня 2025 року.

Таким чином, колегія суддів приходить до висновку, що ухвала суду є законною і обґрунтованою, ухвалена з дотриманням норм матеріального та процесуального права, а тому підстав для її скасування не має.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.

Відповідно до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

За таких підстав апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення, а ухвала суду першої інстанції - без змін.

Керуючись ст. ст. 241, 242, 243, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, колегія суддів,-

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Київській області залишити без задоволення, а ухвалу Київського окружного адміністративного суду від 25 вересня 2025 року - без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її ухвалення та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду у строк, визначений ст. 329 КАС України.

Суддя-доповідач: Бужак Н.П.

Судді: Кобаль М.І.

Мельничук В.П.

Повний текст виготовлено: 21 січня 2026 року.