Справа № 380/18536/25
Суддя: Кондратюк Юлія Степанівна
Дата ухвалення: 2026-01-21 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Львів

21 січня 2026 рокусправа № 380/18536/25

Львівський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Кондратюк Ю.С., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) адміністративну справу за позовом Приватного акціонерного товариства «САВ ОРБІКО» до Львівської митниці про визнання протиправним та скасування рішення,-

У С Т А Н О В И В:

Приватне акціонерне товариство «САВ ОРБІКО» (далі позивач) звернулося до Львівського окружного адміністративного суду з позовом до Львівської митниці (далі відповідач) з такими вимогами:

- визнати протиправним та скасувати рішення Львівської митниці про коригування митної вартості товарів № UA209000/2025/100122/2 від 18.03.2025;

- визнати протиправним та скасувати рішення Львівської митниці про коригування митної вартості товарів № UA209000/2025/100147/2 від 29.03.2025;

- визнати протиправним та скасувати рішення Львівської митниці про коригування митної вартості товарів № UA209000/2025/100151/2 від 02.04.2025;

- визнати протиправним та скасувати рішення Львівської митниці про коригування митної вартості товарів № UA209000/2025/100177/2 від 29.04.2025;

- визнати протиправним та скасувати рішення Львівської митниці про коригування митної вартості товарів № UA209000/2025/100205/2 від 19.05.2025.

В обґрунтування позовних вимог зазначає, що товариством подано достатньо доказів на підтвердження заявленої митної вартості товару за основним методом. На думку позивача, Львівською митницею, усупереч вимогам діючого законодавства за результатами опрацювання поданих митних декларацій та документів, протиправно прийнято рішення про коригування митної вартості товарів та картки відмови в прийнятті митних декларацій, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення. Зазначає, що в оскаржуваному рішенні не наведено достатнього обґрунтування причин, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано та не зазначено інформацію, яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості і, як наслідок - до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом. Позивач не погоджується із зазначеними у спірних рішеннях доводами митного органу та стверджує, що подані ним документи містять усі відомості, що визначають та підтверджують митну вартість товару.

Ухвалою судді від 15.09.2025 позовну заяву залишено без руху.

Ухвалою судді від 29.09.2025 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін за наявними у справі матеріалами.

15.10.2025 від відповідача надійшов відзив на позовну заяву, відповідно до якого вважає позовні вимоги необґрунтованими та просить у задоволенні позовних вимог відмовити.

Відзив обґрунтований тим, що під час проведення контролю правильності визначення митної вартості товару позивача, було встановлено, що подані ним документи не містять всіх відомостей, які підтверджують числові значення складових митної вартості товару та відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за товари. У зв`язку з тим, що документи, подані для підтвердження митної вартості товарів не містять усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості, запропоновано надати додаткові документи на підтвердження заявленої митної вартості товару. Відповідач зазначив, у зв`язку з неподанням повного переліку документів відповідно до частин 2-4 статті 53 МК України, митниця може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою особою митною вартістю.

Отже, документи, що підтверджують заявлений рівень митної вартості, подані позивачем не в повному обсязі, складові митної вартості не можна вважати такими, що є документально підтверджені та піддаються обчисленню.

Таким чином, посадові особи митниці при здійсненні контролю митної вартості імпортованого позивачем товару діяли в межах повноважень та відповідно до вимог чинного законодавства України.

21.10.2025 від позивача надійшла відповідь на відзив, в якій додатково обґрунтовує підставність позовних вимог.

Ухвалою суду від 27.10.2025 у задоволенні клопотання представника Приватного акціонерного товариства «САВ ОРБІКО» про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін відмовлено.

Ухвалою суду від 18.11.2025 у задоволенні заяви Приватного акціонерного товариства «САВ ОРБІКО» про збільшення позовних вимог, - відмовлено.

З`ясувавши обставини, на які сторони посилаються, як на підставу своїх вимог та заперечень, дослідивши докази, якими вони обґрунтовуються, суд встановив наступні обставини та відповідні їм правовідносини.

Приватне акціонерне товариство «САВ ОРБІКО» зареєстроване в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб підприємців та громадських формувань (), видами господарської діяльності згідно КВЕД є: 46.90 Неспеціалізована оптова торгівля; 46.18 Діяльність посередників, що спеціалізуються в торгівлі іншими товарами; 45.11 Торгівля автомобілями та легковими автотранспортними засобами; 45.20 Технічне обслуговування та ремонт автотранспортних засобів.

28.02.2025 між Приватним акціонерним товариством «САВ ОРБІКО» (покупець) та компанією «TREFL SPOLKA AKCYJNA (Польща) укладено Дистрибуційний договір №01Д (далі - Контракт) (Т.1, а.с. 116-120).

Відповідно до п 2.1 Контракту предметом цього Контракту є домовленості Сторін щодо поставки (імпорту) та розповсюдження (дистриб?юції) Продукції на Території.

Згідно з п. 2.2 Контракту відповідно до умов цього Контракту Постачальник приймає на себе зобов`язання продати та поставити Дистриб`ютору Продукцію в порядку та на умовах, визначених цим Контрактом, а Дистриб?ютор в свою чергу приймає на себе зобов?язання прийняти та оплатити Продукцію на умовах, в строки та за ціною відповідно до цього Контракту, а також розповсюджувати Продукцію на Території на умовах, визначених цим Контрактом.

Відповідно до п. 3.5. Контракту асортимент Продукції зазначається в Прайс-листах Постачальника, а кількість Продукції, що поставляється, зазначається при кожній конкретній поставці в товарно-супроводжувальних документах.

Згідно з п. 5.1 Контракту продукція поставляється на умовах FCA (франко-перевізник) відповідно до Офіційних правил тлумачення торговельних термінів Міжнародної торгової палати ІНКОТЕРМС (в редакції 2020 року), включаючи обов`язок Постачальника виконувати всі митні формальності, необхідні для експорту Продукції (в тому числі, здійснення реєстрації експортної декларації).

Позивач з метою митного оформлення вказаного товару подав до Львівської митниці митну декларацію №25UA20U4, відповідно до якої заявлено до митного оформлення такий товар:

- Ігри настільні дидактичні (розвиваючі) - головоломки (пазли) в асортименті торгівельної марки TREFL- 31720 шт.

Митна вартість товару, визначена позивачем, становить 2289209,85 грн. Позивач визначив митну вартість товару згідно основного методу із врахуванням всіх складових митної вартості в сумі: 51158,84 Євро, що згідно курсу валюти на момент декларування 44,7471 грн, становило 2289209,85 грн.

На підтвердження обґрунтованості заявленої у митній декларації митної вартості товару та обраного методу його визначення декларант надав митному органу разом з декларацією такі документи:

- Пакувальний лист (Packing list) FE/0021/03/25 від 31.03.2025;

- Рахунок-фактура (інвойс) (Commercial invoice) FE/0021/03/25 від 31.03.2025;

- Автотранспортна накладна (Road consigument note) б/н від 31.03.2025;

- Сертифікат про походження товару (Certificate of origin) PL/MF/AU 0029961 від 01.04.2025;

- Декларація про походження товару (Declaration of origin) FE/0021/03/25 від 31.03.2025;

- Рахунок-фактура про надання транспортно- експедиційних послуг від виконавця договору (контракту) про транспортно-експедиційні послуги №722 від 31.03.2025;

- Документ, що підтверджує вартість перевезення товару Довідка про трансп. витрати №000 від 31.03.2025;

- Документ, що підтверджує вартість страхування №964 від 31.03.2025;

- Прейскурант (прайс-лист) виробника товару прайс лист № 3 від 31.03.2025

- Зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу, стороною якого є виробник товарів, що декларуються, та подання якого для митного оформлення не супроводжується поданням пов?язаних з ним посередницьких (зовнішньоекономічних та/або внутрішніх) договорів №01D від 28.02.2025;

- Некласифікований внутрішній договір (контракт) Договір страхування CRG0072233 від 01.03.2025;

- Договір (контракт) про перевезення №050624-001 від 05.06.2024;

- Інші некласифіковані документи Відповідь на запит органу серт. від 19.10.2024;

- Інші некласифіковані документи Декл. відповідності UA.TR.D.00 від 30.12.2024;

- Інші некласифіковані документи Декл. відповідності UA.TR.D.00 від 30.12.2024;

- Інші некласифіковані документи Лист ТзОВ "ЛТЛ Україна" від 31.03.2025;

- Копія митної декларації країни відправлення 25PL322010000NE8B9 від 31.03.2025;

- Митна декларація, за якою було відмовлено у випуску товарів №25UA15U0 від 02.04.2025.

Відповідно до статті 53 Митного кодексу України декларанту надіслано вимогу про надання додаткових документів для підтвердження митної вартості товарів.

На вимогу митного органу декларант не надав додаткових документів.

За результатами здійснення контролю правильності визначення заявленої декларантом митної вартості товарів посадовою особою митниці прийнято рішення про коригування митної вартості товарів № UA209000/2025/100147/2 від 29.03.2025 (Т.1, а.с. 12).

Митницею було застосовано резервний метод для визначення митної вартості товару, із врахуванням обмежень, передбачених ч. 3 ст. 64 Митного кодексу України, яка ґрунтується на раніше визнаній (визначеній) митними органами митній вартості схожого товару.

Позивач з метою митного оформлення вказаного товару подав до Львівської митниці митну декларацію №25UA15U0, відповідно до якої заявлено до митного оформлення такі товари:

1/1 - Ігри настільні дидактичні (розвиваючі) - головоломки (пазли) в асортименті торгівельної марки TREFL- 11012 шт.

Митна вартість товару, визначена позивачем, становить 1111568,15 грн. Позивач визначив митну вартість товару згідно основного методу із врахуванням всіх складових митної вартості в сумі: 24918,36 Євро, що згідно курсу валюти на момент декларування 44,6084, становило 1111568,15 грн.

2/1 - гри настільні дидактичні (розвиваючі) на тренування пам?яті, карткові для дітей в асортименті торгівельної марки TREFL серії настільних ігор "5 seconds"- 3312шт.

Митна вартість товару, визначена позивачем, становить 268448,06 грн. Позивач визначив митну вартість товару згідно основного методу із врахуванням всіх складових митної вартості в сумі: 6017,880 Євро, що згідно курсу валюти на момент декларування 44,6084, становило 268448,06 грн.

На підтвердження обґрунтованості заявленої у митній декларації митної вартості товару та обраного методу його визначення декларант надав митному органу разом з декларацією такі документи:

- Пакувальний лист (Packing list) FE/0021/03/25 від 31.03.2025;

- Рахунок-фактура (інвойс) (Commercial invoice) FE/0021/03/25 від 31.03.2025;

- Автотранспортна накладна (Road consigument note) б/н

- Сертифікат про походження товарх (Certificate of origin) PL/MF/AU 0029961 від 01.04.2025;

- Декларація про походження товару (Declaration of origin) FE/0021/03/25 від 31.03.2025;

- Рахунок-фактура про надання транспортно- експедиційних послуг від виконавця договору. (контракту) про транспортно-експедиційні послуги №722 від 31.03.2025;

- Документ, що підтверджує вартість перевезення товару Довідка про трансп. витрати № 000 від 31.03.2025;

- Документ, що підтверджує вартість страхування №964 від 31.03.2025;

- Прейскурант (прайс-лист) виробника товару прайс лист № 3 від 31.03.2025;

- Зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу, стороною якого є виробник товарів, що декларуються, та подання якого для митного оформлення не супроводжується поданням пов?язаних з ним посередницьких (зовнішньоекономічних та/або внутрішніх) договорів №O1D від 28.02.2025;

- Некласифікований внутрішній договір (контракт) Договір страхування №CRG0072233 від 01.03.2025;

- Договір (контракт) про перевезення №050624-001 від 05.06.2024;

- Інші некласифіковані документи - Відповідь на запит органу серт від 19.10.2024;

- Інші некласифіковані документи Декл. відповідності UA.TR.D.00 від 30.12.2024;

- Інші некласифіковані документи Декл. відповідності UA.TR.D.00 від 30.12.2024;

- Інші некласифіковані документи Лист ТзОВ "ЛТЛ Україна"від 31.03.2025;

- Копія митної декларації країни відправлення від 25PL322010000NE8B9 31.03.2025;

- Митна декларація, за якою було відмовлено у випуску товарів №25UA15U0 02.04.2025;

Відповідно до статті 53 Митного кодексу України декларанту надіслано вимогу про надання додаткових документів для підтвердження митної вартості товарів.

На вимогу митного органу декларант не надав додаткових документів.

За результатами здійснення контролю правильності визначення заявленої декларантом митної вартості товарів посадовою особою митниці прийнято рішення про коригування митної вартості товарів № UA209000/2025/100151/2 від 02.04.2025 (Т.1, а.с. 14).

Митницею було застосовано резервний метод для визначення митної вартості товару, із врахуванням обмежень, передбачених ч. 3 ст. 64 Митного кодексу України, яка ґрунтується на раніше визнаній (визначеній) митними органами митній вартості схожого товару.

Позивач з метою митного оформлення вказаного товару подав до Львівської митниці митну декларацію № 25UA07U5, відповідно до якої заявлено до митного оформлення такий товар:

- Ігри настільні дидактичні (розвиваючі) - головоломки (пазли) в асортименті торгівельної марки TREFL- 34350 шт.

Митна вартість товару, визначена позивачем, становить 2399979,95 грн. Позивач визначив митну вартість товару згідно основного методу із врахуванням всіх складових митної вартості в сумі: 53332,06 Євро, що згідно курсу валюти на момент декларування 45,0007 , становило 2399979,95 грн.

На підтвердження обґрунтованості заявленої у митній декларації митної вартості товару та обраного методу його визначення декларант надав митному органу разом з декларацією такі документи:

- Пакувальний лист (Packing list) FE/0010/03/25 від 13.03.2025;

- Рахунок-фактура (інвойс) (Commercial invoice) FE/0010/03/25 від 13.03.2025;

- Автотранспортна накладна (Road consignment note) б/н від 13.03.2025;

- Сертифікат про походження товару (Certificate of origin) PL/MF/AU 0029956 від 13.03.2025;

- Декларація про походження товару (Declaration of origin) FE/0010/03/25 від 13.03.2025;

- Рахунок-фактура про надання транспортно- експедиційних послуг від виконавця договору (контракту) про транспортно-експедиційні послуги №569 від 13.03.2025;

- Документ, що підтверджує вартість страхування № 926 від 14.03.2025;

- Зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу, стороною якого є виробник товарів, що декларуються, та подання якого для митного оформлення не супроводжується поданням пов`язаних з ним посередницьких (зовнішньоекономічних та/або внутрішніх) договорів № 01D від 28.02.2025;

- Некласифікований внутрішній договір (контракт) Договір страхування CRG0072233 від 01.03.2025;

- Договір (контракт) про перевезення № 050624-001 від 05.06.2024;

- Інші некласифіковані документи Відповідь на запит органу серт від 19.10.2024;

- Інші некласифіковані документи Декл. відповідності UA.TR.D.00 від 30.12.2024;

- Інші некласифіковані документи Довідка про трансп витрат №000 від 13.03.2025;

Копія митної декларації країни відправлення 25PL322010000K51B0 13.03.2025

Митна декларація, за якою було відмовлено у випуску товарів №25UA07U5 від 15.03.2025.

Відповідно до статті 53 Митного кодексу України декларанту надіслано вимогу про надання додаткових документів для підтвердження митної вартості товарів.

На вимогу митного органу декларант надав експортну декларацію країни відправлення №25PL322010000K51В0.

За результатами здійснення контролю правильності визначення заявленої декларантом митної вартості товарів посадовою особою митниці прийнято рішення про коригування митної вартості товарів № UA209000/2025/100122/2 від 18.03.2025 (Т.1, а.с. 15).

Митницею було застосовано резервний метод для визначення митної вартості товару, із врахуванням обмежень, передбачених ч. 3 ст. 64 Митного кодексу України, яка ґрунтується на раніше визнаній (визначеній) митними органами митній вартості схожого товару.

Позивач з метою митного оформлення вказаного товару подав до Львівської митниці митну декларацію № 25UA99U9, відповідно до якої заявлено до митного оформлення такі товари:

1/1 - Ігри настільні дидактичні (розвиваючі) - головоломки (пазли) в асортименті торгівельної марки TREFL- 24672 шт.

Митна вартість товару, визначена позивачем, становить 1729700,50 грн. Позивач визначив митну вартість товару згідно основного методу із врахуванням всіх складових митної вартості в сумі: 36502,66 Євро, що згідно курсу валюти на момент декларування 47,3856, становило 1729700,50 грн.

2/1 - Ігри настільні дидактичні (розвиваючі) на тренування пам?яті, карткові для дітей в асортименті торгівельної марки TREFL.

Митна вартість товару, визначена позивачем, становить 277198,3140 грн. Позивач визначив митну вартість товару згідно основного методу із врахуванням всіх складових митної вартості в сумі: 47,3856 Євро, що згідно курсу валюти на момент декларування 47,3856, становило 277198,3140 грн.

На підтвердження обґрунтованості заявленої у митній декларації митної вартості товару та обраного методу його визначення декларант надав митному органу разом з декларацією такі документи:

- Пакувальний лист (Packing list) FE/0010/04/25 від 25.04.2025;

- Рахунок-фактура (інвойс) (Commercial invoice) FE/0010/04/25 від 25.04.2025;

- Автотранспортна накладна (Road consignment note) 973794 від 25.04.2025;

- Сертифікат про походження товару (Certificate of origin) PL/MF/AU 0029969 від 28.04.2025;

- Декларація про походження товару (Declaration of origin) FE/0010/04/25 від 25.04.2025;

- Статус особи, яка подає митну декларацію 1;

- Загальна декларація прибуття 25UA04Z7 27.04.2025;

- Рахунок-фактура про надання транспортно- експедиційних послуг від виконавця договору (контракту) про транспортно-експедиційні послуги №888 від 25.04.2025;

- Документ, що підтверджує вартість перевезення товару Довідка про трансп витрат № 000 від 25.04.2025;

- Документ, що підтверджує вартість страхування №1030 від 25.04.2025;

- Прейскурант (прайс-лист) виробника товару прайс лист №4 25.04.2025;

- Зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу, стороною якого є виробник товарів, що декларуються, та подання якого для митного оформлення не супроводжується поданням пов?язаних з ним посередницьких (зовнішньоекономічних та/або внутрішніх) договорів №O1D від 28.02.2025;

- Некласифікований внутрішній договір (контракт) Договір страхування CRG0072233 від 01.03.2025;

- Договір (контракт) про перевезення 050624-001 від 05.06.2024;

- Документація, яка має супроводжувати продукцію при наданні її на ринку відповідно до вимог щодо нехарчової продукції та її обігу на ринку України,. встановлених технічними регламентами (Закон України «Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції») № Декл. відповідності UA.TR.D.00 від 30.12.2024;

- Документація, яка має супроводжувати продукцію при наданні її на ринку відповідно до вимог щодо нехарчової продукції та її обігу на ринку України. встановлених технічними регламентами (Закон України «Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції») Декл. відповідності UA.TR.D.00 від 30.12.2024;

- Інші некласифіковані документи Відповідь на запит органу серт від 19.10.2024;

- Копія митної декларації країни відправлення 25PL322010000RR7B2 від 25.04.2025;

- Митна декларація, за якою було відмовлено у випуску товарів № 25UA99U9 від 28.04.2025.

Відповідно до статті 53 Митного кодексу України декларанту надіслано вимогу про надання додаткових документів для підтвердження митної вартості товарів.

На вимогу митного органу декларант надав експортну декларацію країни відправлення №25PL322010000K51В0.

За результатами здійснення контролю правильності визначення заявленої декларантом митної вартості товарів посадовою особою митниці прийнято рішення про коригування митної вартості товарів № UA209000/2025/100177/2 від 29.04.2025 (Т.1, а.с. 17).

Митницею було застосовано резервний метод для визначення митної вартості товару, із врахуванням обмежень, передбачених ч. 3 ст. 64 Митного кодексу України, яка ґрунтується на раніше визнаній (визначеній) митними органами митній вартості схожого товару.

Позивач з метою митного оформлення вказаного товару подав до Львівської митниці митну декларацію № 25UA31U0, відповідно до якої заявлено до митного оформлення такий товар:

- Ігри настільні дидактичні (розвиваючі) - головоломки (пазли) в асортименті торгівельної марки TREFL- 15931 шт.

Митна вартість товару, визначена позивачем, становить 1075102,04 грн. Позивач визначив митну вартість товару згідно основного методу із врахуванням всіх складових митної вартості в сумі: 23145,86 Євро, що згідно курсу валюти на момент декларування 46,449, становило 1075102,04 грн.

На підтвердження обґрунтованості заявленої у митній декларації митної вартості товару та обраного методу його визначення декларант надав митному органу разом з декларацією такі документи:

- Пакувальний лист (Packing list) FE/0004/05/25 від 15.05.2025;

- Рахунок-фактура (інвойс) (Commercial invoice) FE/0004/05/25 від 15.05.2025;

- Автотранспортна накладна (Road consignment note) 464408 від 15.05.2025;

- Сертифікат про походження товару (Certificate of origin) PL/MF/AU 0029976 від 15.05.2025;

- Декларація про походження товару (Declaration of origin) FE/0004/05/25 від 15.05.2025;

- Статус особи, яка подає митну декларацію 1

- Рахунок-фактура про надання транспортно- експедиційних послуг від виконавця договору (контракту) про транспортно-експедиційні послуги №1044 від 14.05.2025;

- Документ, що підтверджує вартість перевезення товару Довідка про трансп витрат №000 від 14.05.2025;

- Документ, що підтверджує вартість страхування № 1060 від 15.05.2025;

- Прейскурант (прайс-лист) виробника товару прайс лист №5 від 15.05.2025;

- Зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу, стороною якого є виробник товарів, що декларуються, та подання якого для митного оформлення не супроводжується поданням пов`язаних з ним посередницьких (зовнішньоекономічних та/або внутрішніх) договорів №O1D від 28.02.2025;

Некласифікований внутрішній договір (контракт) - Договір страхування № CRG0072233 від 01.03.2025;

- Договір (контракт) про перевезення №050624-001 від 05.06.2024;

- Інші некласифіковані документи Відповідь на запит органу серт від 19.10.2024;

- Інші некласифіковані документи Декл. відповідності UA.TR.D.00 від 30.12.2024;

- Інші некласифіковані документи Декл. відповідності UA.TR.D.00 від 30.12.2024;

- Інші некласифіковані документи паспорт безпеки клею від 30.08.2023;

- Інші некласифіковані документи Фото т.3 від 15.05.2025;

- Копія митної декларації країни відправлення 25PL322010000VONB0 від 15.05.2025;

- Митна декларація, за якою будо відмовлено у випуску товарів 25UA31U0 19.05.2025.

Відповідно до статті 53 Митного кодексу України декларанту надіслано вимогу про надання додаткових документів для підтвердження митної вартості товарів.

На вимогу митного органу декларант надав договори перевезення.

За результатами здійснення контролю правильності визначення заявленої декларантом митної вартості товарів посадовою особою митниці прийнято рішення про коригування митної вартості товарів № UA209000/2025/100205/2 від 19.05.2025 (Т.1, а.с. 19).

Митницею було застосовано резервний метод для визначення митної вартості товару, із врахуванням обмежень, передбачених ч. 3 ст. 64 Митного кодексу України, яка ґрунтується на раніше визнаній (визначеній) митними органами митній вартості схожого товару.

Не погоджуючись з наведеним позивач звернувся до суду з цим позовом.

Змістом спірних правовідносин є прийняття митними органами рішення про коригування митної вартості товарів.

До вказаних правовідносин суд застосовує такі положення законодавства та робить висновки по суті спору.

Частиною 2 ст. 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відносини, пов`язані із справлянням митних платежів, регулюються Митним кодексом України від 13.03.2012 № 4495-VI, з наступними змінами та доповненнями, в редакції чинній на момент виникнення спірних правовідносин (далі - МК України).

Частиною 1 ст. 246 МК України визначено, що метою митного оформлення є забезпечення дотримання встановленого законодавством України порядку переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, а також забезпечення статистичного обліку ввезення на митну територію України, вивезення за її межі і транзиту через її територію товарів.

Відповідно до ч. 1 ст. 248 МК України митне оформлення розпочинається з моменту подання органу доходів і зборів декларантом або уповноваженою ним особою митної декларації або документа, який відповідно до законодавства її замінює, та документів, необхідних для митного оформлення, а в разі електронного декларування - з моменту отримання органом доходів і зборів від декларанта або уповноваженої ним особи електронної митної декларації або електронного документа, який відповідно до законодавства замінює митну декларацію.

Згідно з ч. 1 ст. 257 МК України визначено, що декларування здійснюється шляхом заявлення за встановленою формою (письмовою, усною, шляхом вчинення дій) точних відомостей про товари, мету їх переміщення через митний кордон України, а також відомостей, необхідних для здійснення їх митного контролю та митного оформлення. При застосуванні письмової форми декларування можуть використовуватися як електронні документи, так і документи на паперовому носії або їх електронні (скановані) копії, засвідчені електронним цифровим підписом декларанта або уповноваженої ним особи.

Відповідно до ч. 6 ст. 257 МК України умови та порядок декларування, перелік відомостей, необхідних для здійснення митного контролю та митного оформлення, визначаються цим Кодексом. Положення про митні декларації та форми цих декларацій затверджуються Кабінетом Міністрів України, а порядок заповнення таких декларацій та інших документів, що застосовуються під час митного оформлення товарів, транспортних засобів комерційного призначення, - центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику.

Статтею 49 МК України визначено, що митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Згідно з ч. ч. 1, 2 ст. 51 МК України визначено, що митна вартість товарів, що переміщуються через митний кордон України визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу. Митна вартість товарів, що ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, визначається відповідно до глави 9 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 52 МК України заявлення митної вартості товарів здійснюється декларантом або уповноваженою ним особою під час декларування товарів у порядку, встановленому розділом VIII цього Кодексу та цією главою.

Митною вартістю товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за товари, якщо вони продаються на експорт в Україну, скоригована в разі потреби з урахуванням положень частини десятої цієї статті (ч. 4 ст. 58 МК України).

Ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, - це загальна сума всіх платежів, які були здійснені або повинні бути здійснені покупцем оцінюваних товарів продавцю або на користь продавця через третіх осіб та/або на пов`язаних із продавцем осіб для виконання зобов`язань продавця. Платежі необов`язково повинні бути здійснені у вигляді переказу грошей (зокрема, але не виключно). Такі платежі можуть бути здійснені шляхом акредитива, інкасування або за допомогою інших розрахунків (вексель, передача цінних документів тощо) (ч.ч. 5, 7 ст. 58 МК України).

Відповідно до ч. 2 ст. 52 МК України декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані: 1) заявляти митну вартість, визначену ними самостійно, у тому числі за результатами консультацій з органом доходів і зборів; 2) подавати органу доходів і зборів достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню; 3) нести всі додаткові витрати, пов`язані з коригуванням митної вартості або наданням органу доходів і зборів додаткової інформації.

Стаття 53 МК України визначає перелік документів, що подаються декларантом для підтвердження заявленої митної вартості. У випадках, передбачених цим Кодексом, одночасно з митною декларацією декларант подає органу доходів і зборів документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення (ч. 1 ст. 53 МК України).

Згідно з ч. 2 ст. 53 МК України документами, які підтверджують митну вартість товарів, є: 1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); 4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 7) ліцензія на імпорт товару, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

Частина 5 ст. 53 МК України передбачає, що забороняється вимагати від декларанта або уповноваженої ним особи будь-які інші документи, відмінні від тих, що зазначені в цій статті.

Відповідно до ч. 3 ст. 53 МК України у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу органу доходів і зборів зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; 6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 7) копію митної декларації країни відправлення; 8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

Частиною 1 ст. 55 МК України встановлено, що рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається органом доходів і зборів у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо органом доходів і зборів у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів.

Під час митного оформлення при прийнятті органом доходів і зборів письмового рішення про коригування митної вартості товарів декларант або уповноважена ним особа може здійснити коригування заявленої митної вартості у строк, встановлений частиною другою статті 263 цього Кодексу. Декларант може провести консультації з органом доходів і зборів з метою обґрунтованого вибору методу визначення митної вартості на підставі інформації, яка наявна в органі доходів і зборів (ч.ч. 4, 5 ст. 55 МК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 57 МК України визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами: 1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції); 2) другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товарів; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); ґ) резервний.

Частиною 2 ст. 57 МК України визначено, що основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції). Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу (ч. 3 ст. 57 МК України). Застосуванню другорядних методів передує процедура консультацій між органом доходів і зборів та декларантом з метою визначення основи вартості згідно з положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу. Під час таких консультацій орган доходів і зборів та декларант можуть здійснити обмін наявною у кожного з них інформацією за умови додержання вимог щодо її конфіденційності (ч. 4 ст. 57 МК України).

Відповідно до ч. 8 ст. 57 МК України визначено, що у разі якщо неможливо застосувати жоден із зазначених методів, митна вартість визначається за резервним методом відповідно до вимог, встановлених статтею 64 цього Кодексу.

Згідно з ч. 1 ст. 64 МК України у разі якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом послідовного використання методів, зазначених у статтях 58-63 цього Кодексу, митна вартість оцінюваних товарів визначається з використанням способів, які не суперечать законам України і є сумісними з відповідними принципами і положеннями Генеральної угоди з тарифів і торгівлі (GAТТ). Частиною 2 ст. 64 МК України визначено, що митна вартість, визначена згідно з положеннями цієї статті, повинна ґрунтуватися на раніше визнаних (визначених) органами доходів і зборів митних вартостях.

Частиною 4 ст. 64 МК України передбачено, що у разі якщо ця стаття застосовується органом доходів і зборів, він на вимогу декларанта або уповноваженої ним особи зобов`язаний письмово поінформувати їх про митну вартість, визначену відповідно до положень цієї статті, та про використаний при цьому метод.

Відповідно до ч. 7 ст. 55 МК України у випадку незгоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням органу доходів і зборів про коригування заявленої митної вартості товарів орган доходів і зборів за зверненням декларанта або уповноваженої ним особи випускає товари, що декларуються, у вільний обіг за умови сплати митних платежів згідно з митною вартістю цих товарів, визначеною декларантом або уповноваженою ним особою, та забезпечення сплати різниці між сумою митних платежів, обчисленою згідно з митною вартістю товарів, визначеною декларантом або уповноваженою ним особою, та сумою митних платежів, обчисленою згідно з митною вартістю товарів, визначеною органом доходів і зборів, шляхом надання гарантій відповідно до розділу Х цього Кодексу. Строк дії таких гарантій не може перевищувати 90 календарних днів з дня випуску товарів.

Згідно з ч. 2 ст. 55 МК України прийняте органом доходів і зборів письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів має містити:

1) обґрунтування причин, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано; 2) наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом; 3) вичерпний перелік вимог щодо надання додаткових документів, передбачених частиною третьою статті 53 цього Кодексу, за умови надання яких митна вартість може бути визнана органом доходів і зборів; 4) обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої органом доходів і зборів, та фактів, які вплинули на таке коригування; 5) інформацію про: а) право декларанта або уповноваженої ним особи на випуск у вільний обіг товарів, що декларуються: у разі згоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням органу доходів і зборів про коригування митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно з митною вартістю, визначеною органом доходів і зборів; у разі незгоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням органу доходів і зборів про коригування заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю товарів та надання гарантій відповідно до розділу Х цього Кодексу в розмірі, визначеному органом доходів і зборів відповідно до частини сьомої цієї статті; б) право декларанта або уповноваженої ним особи оскаржити рішення про коригування заявленої митної вартості до органу вищого рівня відповідно до глави 4 цього Кодексу або до суду.

Відповідно до ст. 55 МК України наказом Міністерства фінансів України №598 від 24.05.2012 серед іншого затверджено Правила заповнення рішення про коригування митної вартості товарів (далі - Правила).

У пункті 2.1 Правил у розділі заповнення графи 33 «Обставини прийняття Рішення та джерела інформації, що використовувалися митним органом для визначення митної вартості» зазначено, що у графі також вказується про проведення процедури консультацій між митним органом та декларантом з метою обґрунтованого вибору методів визначення митної вартості товарів відповідно до вимог статей 59-61 Кодексу. Результати проведеної консультації, а також причини, через які не можуть бути застосовані методи визначення митної вартості товарів за ціною договору щодо ідентичних, подібних (аналогічних) товарів (наприклад, відсутня інформація щодо вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів), фіксуються у графі. Посилання на використання цінової бази Єдиної автоматизованої інформаційної системи Держмитслужби у Рішенні допускається тільки при визначенні митної вартості відповідно до положень статей 59, 60 та 64 Кодексу з обов`язковим зазначенням номера та дати митної декларації, яка була взята за основу для визначення митної вартості оцінюваних товарів, з поясненнями щодо зроблених коригувань на обсяг партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов тощо. У випадку визначення митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням резервного методу (стаття 64 Кодексу) зазначаються докладна інформація та джерела, які використовувалися митним органом при її визначенні.

Згідно з ч. 5 ст. 242 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

При вирішенні цього спору суд враховує такі висновки Верховного Суду щодо застосування норм права:

- «…органи доходів і зборів мають право здійснювати контроль правильності обчислення декларантом митної вартості, але ці повноваження здійснюються у спосіб, визначений законом, зокрема, витребовування додаткових документів на підтвердження задекларованої митної вартості може мати місце тільки у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей. Такі сумніви можуть бути зумовлені неповнотою поданих документів для підтвердження заявленої митної вартості товарів, невідповідністю характеристик товарів, зазначених у поданих документах, митному огляду цих товарів, порівнянням рівня заявленої митної вартості товарів з рівнем митної вартості ідентичних або подібних товарів, митне оформлення яких уже здійснено, і таке інше. Наявність у митного органу обґрунтованого сумніву в правильності визначення митної вартості є обов`язковою, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребовування додаткових документів у декларанта та надає органу доходів і зборів право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів», постанова від 18.12.2018 у справі № 821/110/18;

- « … витребувати необхідно ті документи, які дають можливість пересвідчитись у правильності чи помилковості задекларованої митної вартості, а не всі, які передбачені статтею 53 Митного кодексу України […] Ненадання повного переліку витребуваних документів може бути підставою для визначення митної вартості не за першим методом лише тоді, коли подані документи є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності не спростовують сумнів у достовірності наданої інформації», постанова від 17.07.2019 у справі № 809/872/17;

- «… у разі визначення митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням резервного методу, рішення про коригування заявленої митної вартості, окрім обов`язкових відомостей визначених частиною другою статті 55 Митного кодексу України, має також містити порівняння характеристик оцінюваного товару та характеристик товару, ціна якого взята за основу для коригування митної вартості за такими другорядними методами, як за ціною договору щодо ідентичних товарів, за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів, на основі віднімання вартості, резервний метод. При цьому, сама лише інформація з бази даних ЄАІС ДФС про вантажну митну декларацію, яка була взята митним органом за основу при коригуванні митної вартості товару, не може бути достатнім доказом ціни, за якою відповідну партію товару, за такою декларацією, дійсно було імпортовано до України. При здійсненні контролю за коригуванням митної вартості товару, проведеним органом доходів і зборів за другорядним методом (за ціною договору щодо ідентичних товарів; за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; за резервним методом), суд повинен вимагати від відповідача доведення того, що товар за певною митною вартістю дійсно був увезений до України, що митна вартість за відповідною вантажною митною декларацією не була відкоригована; що рішення про коригування (якщо воно приймалося) було оскаржене до суду та скасоване судом», постанова від 05.02.2019 у справі № 816/1199/15;

- «… у рішенні про коригування заявленої митної вартості, крім номера та дати митних декларацій, які були взяті за основу для визначення митної вартості оцінюваних товарів, митний орган повинен також навести пояснення щодо зроблених коригувань на обсяги партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов тощо та зазначити докладну інформацію і джерела, які використовувалися митним органом при визначенні митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням другорядних методів», постанова від 05.03.2019 у справі №815/143/174;

- «… в силу частини другої статті 55 Митного кодексу України та вимог наказу Міністерства фінансів України № 598 від 24 травня 2012 року «Про затвердження форми рішення про коригування митної вартості товарів, Правил заповнення рішення про коригування митної вартості товарів та Переліку додаткових складових до ціни договору» - рішення про коригування митної вартості товару повинно містити обґрунтування причин, через які митна вартість імпортованих товарів не може бути визначена за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, а також обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої органом доходів і зборів, та фактів, які вплинули на таке коригування. Зазначення в рішенні лише формальних посилань на неможливість перевірки задекларованої митної вартості суперечить наведеним вимогам законодавства», постанова від 21.12.2018 у справі № 815/1670/17. В цій постанові Верховний Суд зазначив, що відсутність в рішеннях обґрунтувань розрахунку скоригованої митної вартості є самостійною підставою для їх скасування.

Аналіз наведених вище норм МК України дозволяє зробити такі висновки:

- основним методом визначення митної вартості товарів є метод «за ціною договору щодо товарів, які імпортуються (вартість операції)»;

- закон визначає вичерпний перелік документів, що подаються декларантом митному органу для підтвердження заявленої митної вартості товарів та обраного методу її визначення, а також забороняє вимагати будь-які інші документи, відмінні від тих, що зазначені в ст. 53 МК України;

- митний орган має повноваження витребувати додаткові документи лише за наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, яка була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари;

- закон визначає чіткий перелік обставин, які зумовлюють виникнення обґрунтованого сумніву щодо визначеної декларантом митної вартості товару.

Отже, посадова особа митного органу для прийняття рішення про витребування в декларанта додаткових документів (з метою підтвердження заявленої митної вартості) зобов`язана встановити та чітко викласти обставини, що свідчать про:

- обґрунтованість сумніву щодо вказаної декларантом митної вартості;

- причини, що унеможливлюють перевірку заявленої митної вартості на підставі наданих декларантом документів.

Основним способом реалізації повноважень митного органу в цій ситуації є процедура консультацій з декларантом з метою обґрунтованого вибору підстав для визначення митної вартості та обов`язок послідовного вибору методів (від першого до резервного) визначення митної вартості.

При цьому єдиною правовою підставою для прийняття митним органом рішення про коригування заявленої декларантом митної вартості товару за резервним методом є наявність сукупності наступних умов:

1) подання суб`єктом господарювання до митного оформлення не повного пакету документів, перелік яких закріплено у статті 53 Митного кодексу України;

2) ненадання на вимогу контролюючого органу додаткової уточнюючої документації на підтвердження саме числового значення заявленої митної вартості;

3) виявлення митним органом розбіжностей у поданій документації, які унеможливлюють визначення безпосередньо митної вартості товару за основним методам (за ціною договору);

4) обґрунтування причин неможливості визначення митної вартості товару за жодним із методів, що передують резервному.

Судом встановлено, що позивач на підтвердження митної вартості товару надав до митного органу документи, необхідні для митного оформлення товару з визначенням його митної вартості за першим методом (за ціною контракту).

Надаючи оцінку обставинам, які стали підставою для прийняття оскаржуваних рішень про коригування митної вартості товарів, суд зазначає таке.

Щодо зауваження відповідача про те, що відповідно до п 4.1 Контракту Дистриб`ютор замовлятиме у постачальника продукцію шляхом надання письмового замовлення по електронній пошті згідно із узгодженою сторонами формою замовлення, проте із наданих до митного оформлення документів не вбачається, що таке замовлення існувало, так як відсутнє будь-яке посилання на таке, суд звертає увагу на таке.

Суд зазначає, що стаття 53 МК України визначає перелік документів, що подаються на підтвердження заявленої митної вартості. Серед зазначеного переліку немає замовлень. При цьому, згідно з частиною п`ятою статті 53 МК України забороняється вимагати від декларанта або уповноваженої ним особи будь-які інші документи, відмінні від тих, що зазначені в цій статті.

Отже, замовлення/заявка не є первинним документом, який містить в собі інформацію про вартість товару. Замовлення/заявка не має вплив на числові визначення митної вартості.

За наведеного, суд вважає, що описане відповідачем зауваження щодо неподання замовлення жодним чином не стосуються неможливості визнання задекларованої митної вартості товару.

Суд критично ставиться до покликань відповідача про те, що наданий до митного оформлення копія інвойс підписаний лише стороною Продавця та не містить підпису Покупця, а тому не вважається підписаним.

Щодо відсутності підпису покупця на інвойсі суд зазначає, що Контрактом не передбачено, що рахунок-фактура (інвойс) вважається погодженим лише в разі підписанні такого документа і продавцем, і покупцем. У п. 5.3 Контракту лише зазначено, що продукція поставляється партіями, згідно з інвойсом, який є невід`ємною частиною цього Контракту та містить інформацію щодо:

5.3.1. кількості, асортименту та ваги (нетто та брутто) Продукції Рекламних матеріалів,

5.3.2. ціни за одиницю продукції, розміру знижки та загальної вартості партії Продукції/Рекламних матеріалів;

5.3.3. умов та строків поставки;

5.3.4. умов оплати Продукції/Рекламних матеріалів.

Відповідно до пунктів 9.4 та 9.8 Рекомендацій Європейської економічної комісії ООН від 29.03.2001 №18 "Заходи щодо спрощення процедур міжнародної торгівлі" (ECE/TRADE/271) передбачено рекомендації уникати внесення "від руки" підписів на паперових документах, якщо це можливо. Відтак, у випадку інвойсу відсутній обов`язковий реквізит у вигляді підпису. Це означає, що у рахунках, які використовуються у зовнішньоекономічній діяльності (ЗЕД), підпис не є обов`язковим, і тому при митному Оформленні рахунок може бути прийнятий без підпису.

Таким чином, інвойс №FE/0010/03/25 від 13.03.2025, інвойс №FE/0021/03/25 від 31.03.2025, інвойс № FE/0010/04/25 від 25.04.2025 оформлений продавцем товару із зазначенням у ньому усіх необхідних для ідентифікації товару (та його вартості) реквізитів. Відсутність у інвойсі підпису покупця безпосередньо не впливає на визначення митної вартості товару.

У спірних рішеннях відповідач покликається, що CMR у графах 16 та 23 зазначено що перевізником товару являється компанія PE Buzko Nelya, ТОВ Керамік, ФОП ОСОБА_1 , разом з тим до митного оформлення декларантом надано рахунок на перевезення з ТЗОВ ЛТЛ Україна.

Між Приватним акціонерним товариством «САВ 92» () (Замовник) укладено договір з Товариством з обмеженою відповідальністю «ЛТЛ Україна» Договір перевезення вантажів №050624-001 від 05.06.2024.

Відповідно до п. 2.2.9. Договору має право залучити до виконання Договору інших осіб за погодженням із Замовником в кожному окремому випадку, залишаючись відповідальним в повному обсязі перед Замовником за порушення Договору.

Отже, покликання відповідача в цій частині не знайшли свого підтвердження.

Суд не враховує доводи відповідача на необхідність застосування до спірних правовідносини при встановленні вартості перевезень методичних рекомендацій з формування собівартості перевезень (робіт, послуг) на транспорті, затверджених наказом Міністерства транспорту України від 05.02.2001 №65, оскільки вказаний наказ має лише рекомендаційний, а не обов`язковий характер, та може застосовуватися перевізниками для цілей планування, ведення обліку i калькулювання собівартості перевезень вантажів i пасажирів, робіт i послуг для забезпечення ведення бухгалтерського обліку.

Посилання відповідача на положення пункт 49 (витрати по пальному) та пункт 51 (амортизаційні витрати) вказаних методичних рекомендацій є також безпідставними, оскільки вказані витрати є лише деякими із складових частин витрат, які можуть включатися до собівартості перевезення, а не вартістю (ціною) перевезення, в розумінні вартості наданої послуги за контрактом (договором), яка може бути відмінною від собівартості перевезення, та може включати в себе не тільки собівартість перевезення, а й інші додаткові складники (прибуток, торгівельна націнка, податки тощо), а тому вказані обставини ніяким чином не спростовують правильність формування перевізниками вартості такого перевезення, або необґрунтованості покладення позивачем вказаних витрат в складову частину вартості задекларованого товару.

Суд критично оцінює покликання відповідача про відсутність заявки визначеної, п.1.1 Договору на перевезення.

Як вже згадано судом, замовлення/заявка не є первинним документом, який містить в собі інформацію про вартість товару. Замовлення/заявка не має вплив на числові визначення митної вартості.

Щодо покликань відповідача, що відповідно до інформації, яка наведена у довідці про транспортні витрати від 14.05.02025 № 5, транспортно - експедиційні послуги по території України складають 600 грн. Проте у рахунку на перевезення від 14.05.2025 №1044 ці ж витрати складають 500 грн, суд звертає увагу на таке.

Суд звертає увагу, що як довідка про транспортні витрати від 14.05.02025 № 5, так і рахунок на перевезення від 14.05.2025 №1044, містять однакову вартість перевезення товару, а саме 83100,00 грн.

А тому, покликання відповідача в цій частині не заслуговують на увагу.

Стосовно зауважень відповідача про те, що рахунки на оплату транспортних послуг не містять відомостей про перевізника, суд звертає увагу на таке.

У постанові від 31.05.2019 у справі № 804/16553/14 Верховний Суд звернув увагу на те, що якщо законом не визначено доказ (докази), виключно яким (-ми) повинен підтверджуватися розмір витрат на перевезення, то такі витрати можуть підтверджуватися будь-якими доказами. МК України не визначив вид доказів, якими повинен підтверджуватися розмір витрат на перевезення товарів (не вказав, що такими доказами можуть бути лише фінансові та/або бухгалтерські документи), а тому довідка про транспортні витрати є допустимим доказом на підтвердження витрат на перевезення товарів.

При цьому згідно з частиною п`ятою статті 53 МК України забороняється вимагати від декларанта або уповноваженої ним особи будь-які інші документи, відмінні від тих, що зазначені в цій статті.

Отже, за змістом вказаних документів відповідач мав можливість встановити розмір такої складової митної вартості товару як вартість перевезення товару до моменту його ввезення на митну територію України та встановити її кількісні показники.

Інші доводи сторін не є суттєвими, а тому суд не надає їм правової оцінки.

Оцінюючи надані декларантом до митного оформлення документи на підтвердження заявленої митної вартості товару суд дійшов висновку, що такі документи є достатніми для підтвердження заявленої позивачем митної вартості декларованого товару за основним методом.

Оцінюючи оскаржувані рішення про коригування митної вартості товару в частині, що стосується визначення митної вартості товару за резервним методом, суд враховує таке. Письмове рішення митниці про коригування заявленої митної вартості товарів відповідно до закону має містити: наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом; обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої митним органом, та фактів, які вплинули на таке коригування. Таким чином, у рішенні про коригування заявленої митної вартості, крім номера та дати митних декларацій, які були взяті за основу для визначення митної вартості оцінюваних товарів, орган доходів і зборів повинен також навести пояснення щодо зроблених коригувань на обсяги партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов тощо та зазначити докладну інформацію і джерела, які використовувалися митним органом при визначенні митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням резервного методу.

В оскарженому рішенні про коригування митної вартості товарів:

- відсутнє належне обґрунтування неможливості застосування методів 2а, 2б, 2в, 2г;

- застосування резервного методу та визначення митної вартості імпортованого товару обґрунтовано митницею використанням інформації з баз даних ЄАІС Держмитслужби та зазначенням номеру та дати митної декларації. Джерелом інформації для коригування митної вартості товару слугували:

- МД № UA110130/2025/000051 від 02.01.2025;

- МД № UA54U8 від 25.03.2024;

- МД № UA206020/2024/004104 від 18.03.2024;

Коригування на обсяг партії та комерційні рівні не проводилось.

Таким чином, митний орган не навів жодних пояснень чи розрахунків щодо здійснених коригувань, а також детальної інформації про товари, які було використано в якості джерела інформації, про числові значення митної вартості таких товарів, умови поставки, країну походження, фактурну вартість, діапазон декларованих цін за ідентичні чи подібні товари тощо. Тому зазначення лише номера та дати митної декларації, які були взяті за основу для визначення митної вартості оцінюваних товарів, без будь-якого обґрунтування їх вибору, без пояснення критеріїв відбору, а також докладної інформації щодо номенклатури, характеристик товару, умов поставки тощо не підтверджує обґрунтованість визначеної відповідачем митної вартості товару та свідчить про протиправність оскаржуваного рішення.

З урахуванням наведених вище обставин справи та норм чинного законодавства, суд дійшов висновку, що позивач надав усі необхідні документи, передбачені МК України, для визначення митної вартості товару за ціною договору, а митниця не довела, що подані позивачем для визначення митної вартості товару документи не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, яка була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, та є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності не спростовують сумнів у достовірності наданої інформації.

Натомість відповідач не спростував достовірність документів, які були подані до митного оформлення та не обґрунтував неможливість їх врахування при визначенні митної вартості товару.

Щодо загальних посилань відповідача на норми МК України, то такі зроблені без конкретизації підстав щодо причин незастосування того чи іншого методу визначення митної вартості, не можуть вважатися достатніми доводами обґрунтованості прийнятих суб`єктом владних повноважень рішень та відповідачем не спростовано та не надано належних доказів неможливості застосування для визначення митної вартості товару основного методу, а також не обґрунтовано застосування до визначення митної вартості товару резервного методу.

Враховуючи наведені мотиви, суд дійшов висновку, що оскаржене рішення про коригування митної вартості товарів є необґрунтованим, а відповідач не довів правомірності свого рішення про коригування митної вартості товарів в частині визначення митної вартості імпортованого товару.

Відповідно до ч. 2 ст. 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Суд дійшов висновку, що поведінка відповідача у спірних правовідносинах не відповідає визначеному ч. 2 ст. 2 КАС України критерію законності та обґрунтованості, тому рішення про коригування митної вартості товарів № UA209000/2025/100122/2 від 18.03.2025, № UA209000/2025/100147/2 від 29.03.2025; № UA209000/2025/100151/2 від 02.04.2025; № UA209000/2025/100177/2 від 29.04.2025; № UA209000/2025/100205/2 від 19.05.2025 є протиправними та підлягають скасуванню.

Оцінюючи зібрані у справі докази в сукупності та мотиви суду щодо кожної з позовних вимог, суд дійшов висновку, що позов потрібно задовольнити повністю.

Відповідно до ст. 139 КАС України на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань відповідача необхідно стягнути сплачений судовий збір в сумі 4478,14 (5597,68х0.8).

Керуючись ст.ст. 2, 8-10, 14, 72-79, 90, 139, 241-246, 293, 295 КАС України, суд, -

У Х В А Л И В:

1. Адміністративний позов задовольнити повністю.

2. Визнати протиправним та скасувати рішення Львівської митниці про коригування митної вартості товарів № UA209000/2025/100122/2 від 18.03.2025.

3. Визнати протиправним та скасувати рішення Львівської митниці про коригування митної вартості товарів № UA209000/2025/100147/2 від 29.03.2025.

4. Визнати протиправним та скасувати рішення Львівської митниці про коригування митної вартості товарів № UA209000/2025/100151/2 від 02.04.2025.

5. Визнати протиправним та скасувати рішення Львівської митниці про коригування митної вартості товарів № UA209000/2025/100177/2 від 29.04.2025.

6. Визнати протиправним та скасувати рішення Львівської митниці про коригування митної вартості товарів № UA209000/2025/100205/2 від 19.05.2025.

7. Стягнути на користь Приватного акціонерного товариства «САВ ОРБІКО» за рахунок бюджетних асигнувань Львівської митниці сплачений судовий збір в сумі 4478 (чотири тисячі чотириста сімдесят вісім) гривень 14 копійок.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Відповідно до ст. 295 КАС України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було проголошено скорочене (вступну та резолютивну частини) рішення суду або якщо розгляд справи здійснювався в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Восьмого апеляційного адміністративного суду.

Інформація про учасників справи:

Позивач: Приватне акціонерне товариство «САВ ОРБІКО» (03115, вул. Кирила Розумовського Гетьмана, буд. 27, м. Київ; ).

Відповідач: Львівська митниця (79000, вул. Костюшка, буд. 1, Львівська обл., місто Львів; ).

Повне рішення суду складено 21.01.2026.

Суддя Кондратюк Юлія Степанівна