Справа № 120/9242/25
Суддя: Віятик Наталія Володимирівна
Дата ухвалення: 2026-01-22 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Вінниця

22 січня 2026 р. Справа № 120/9242/25

Вінницький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Віятик Наталії Володимирівни, розглянувши у письмовому провадженні в порядку спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції України у Вінницькій області про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити дії

ВСТАНОВИВ:

До Вінницького окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції України у Вінницькій області про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити дії.

В обґрунтування позовних вимог позивач вказує на протиправну бездіяльність відповідача щодо не нарахування та невиплати додаткової доплати за службу в особливих умовах та не нарахування та невиплати доплати за службу в нічний час.

Ухвалою від 07.07.2025 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження в адміністративній справі, вирішено розгляд справи здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи.

22.07.2025 надійшов відзив на позовну заяву, в якому відповідач просить відмовити в задоволенні адміністративного позову.

Щодо нарахування доплати за службу в нічний час, відповідач зазначає, що 11.11.2015 Постановою КМУ № 988 «Про грошове забезпечення поліцейських Національної поліції» вперше встановлено складові та розміри грошового забезпечення поліцейських. Згідно п.п.3 п.5 Постанови №988, визначено обов`язок виплачувати доплату за службу в нічний час - у розмірі 35% посадового окладу з розрахунку за кожну годину служби в нічний час. Відповідно до п. 6 видатки, пов`язані з набранням чинності цією постановою, здійснюються в межах асигнувань на грошове забезпечення, передбачених у державному бюджеті для утримання Національної поліції.

Годинна ставка обчислюється шляхом ділення місячного посадового фактичного часу окладу на кількість годин служби з урахуванням норми тривалості службового часу за відповідний місяць при 40 годинному робочому тижні.

Службою в нічний час вважається виконання поліцейськими службових обов`язків у період з 22.00 до 06.00.

Поліцейським добового наряду під час чергування почергово надаються перерви для вживання їжі та короткочасного відпочинку. Загальна тривалість такої перерви становить 4 години (2 години вдень і 2 вночі) та не включається їх в службовий час.

Підставами для виконання службових обов`язків у нічний час є графіки нарядів та чергувань затверджені наказами керівників підрозділів органів поліції.

Облік фактичного часу служби в нічний час для нарахування доплати здійснюється шляхом оформлення довідки обліку несення поліцейськими служби в нічний час за формою, визначеною у додатку І до џього Порядку та умов (яка подається за підписом керівника відповідного підрозділу поліції).

Щодо нарахування доплати за службу в особливих умовах (період карантину спричиненого коронавірусом SARS-CoV-2), то відповідач зазначив, що вказана доплата здійснюється не всім поліцейським, а лише окремим категоріям поліцейських, які внаслідок безпосереднього виконання своїх обов`язків забезпечують життєдіяльність населення, у зв`язку з чим мають з населенням безпосередній контакт.

На підставі сформованих списків працівниками УФЗБО здійснювалось нарахування поліцейським вищезазначеної доплати у відсотках пропорційно відпрацьованому часу в цих умовах, але не більше 50 % грошового забезпечення без урахування періоду часу перебування поліцейського на лікарняному, навчанні, самоізоляції, у відпустці. Зарахування коштів на карткові рахунки поліцейським для виплати додаткової доплати здійснюється після надходження відповідного фінансування з НПУ.

Разом з тим, у списках наданих Жмеринським районним відділом поліції ГУНП у Вінницькій області за період з 01.01.2021 по 17.02.2021 була відображена інформація про несення служби позивачем у таких умовах, та на підставі яких здійснювалось нарахування та виплата вищевказаної доплати.

Враховуючи наведене, відповідач просить суд відмовити в задоволенні позову.

Позивач скористався своїм правом та подав до суду відповідь на відзив, згідно якої вважає доводи відповідача безпідставними.

Окрім того, 23.07.2025 позивачем подано заяву про уточнення позовних вимог.

Вказана заява обґрунтована тим, що за результатами ознайомлення з відзивом відповідача та супровідними матеріалами, позивачем встановлено, що за період з 01.01.2021 по 17.02.2021 року додаткова доплата за службу в особливих умовах відповідно до Постанови КМУ №375 від 29.04.2020 року була частково здійснена. Разом із тим:

- виявлено, що реальний обсяг службових дій позивача за відповідний період не був повністю врахований при нарахуванні;

- фактична сума виплати є меншою, ніж мала бути нарахована з урахуванням добових чергувань, контактних завдань та інших дій, що відповідають умовам дії Постанови №375.

Отже, позивач вказує, що позовна вимога за вказаний період підлягає уточненню в частині перерахунку розміру належної виплати, з урахуванням раніше виплаченої суми.

Окрім цього, позовна вимога щодо нарахування та виплати додаткової доплати за службу в особливих умовах відповідно до Постанови КМУ №375 від 29.04.2020 року зберігається в повному обсязі щодо періоду з 18.02.2021 року по 31.05.2021 року, як такого, за який доплата взагалі не здійснювалась.

Відтак, позивач просить:

1. Визнати протиправною бездіяльність відповідача щодо:

- не повноцінного нарахування та не повної виплати позивачеві додаткової доплати за службу в особливих умовах (період карантину, установленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби СОVID19, спричиненої коронавірусом SАRS-СоV-2) відповідно до постанови Кабінету Міністрів України №375 від 29.04.2020 року за переод часу з 01.01.2021 року по 17.02.2021 року;

- ненерахування та невиплати позивачеві додаткової доплати за службу в особливих умовах (період карантину, установленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби СОVID19, спричиненої коронавірусом SАRS-СоV-2) відповідно до постанови Кабінету Міністрів України №375 від 29.04.2020 року за період часу з 18.02.2021 року по 31.05.2021 року;

- ненерахування та невиплати позивачеві доплати за службу в нічний час за періоди часу з 13.02.2018 по 30.06.2020 року та з 01.08.2020 по 31.01.2021 року.

2. Зобов`язати відповідача :

- здійснити перерахунок та виплату позивачеві додаткової доплати за службу в особливих умовах (період карантину, установленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби СОVID-19, спричиненої коронавірусом SАRS-СоV-2) відповідно до постанови Кабінету Міністрів України №375 від 29.04.2020 року за період часу з 01.01.2021 року по 17.02.2021 року;

- нарахувати та виплатити позивачеві додаткову доплату за службу в особливих умовах (період карантину, установленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби СОVID-19, спричиненої коронавірусом SАRS- СоV- 2) відповідно до постанови Кабінету Міністрів України №375 від 29.04.2020 року за період часу з 18.02.2021 року по 31.05.2021 року;

- нарахувати та виплатити позивачу доплату за службу в нічний час за періоди часу з 13.02.2018 по 30.06.2020 року та з 01.08.2020 по 31.01.2021 року.

02.01.2026 через підсистему "Електронний суд" надійшла заява позивача про відвід судді Віятик Н.В. з підстав недотримання суддею строків розгляду справи.

Ухвалою Вінницького окружного адміністративного суду від 12.01.2026 заяву про відвід судді Віятик Н.В. в адміністративній справі №120/9242/25 передано для вирішення іншим суддею, визначеним в порядку, встановленому ст. 31 КАС України.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями заяву про відвід передано на розгляд судді Чернюк А.Ю.

Ухвалою від 14.01.2026 відмовлено у задоволенні заяви ОСОБА_1 про відвід судді Вінницького окружного адміністративного суду Віятик Наталії Володимирівни. Адміністративну справу №120/9242/25 передано для продовження розгляду тим самим складом суду.

Надаючи оцінку заяві позивача про уточнення позовних вимог, суд зазначає наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 47 КАС України крім прав та обов`язків, визначених у статті 44 цього Кодексу, позивач має право на будь-якій стадії судового процесу відмовитися від позову. Позивач має право змінити предмет або підстави позову, збільшити або зменшити розмір позовних вимог шляхом подання письмової заяви до закінчення підготовчого засідання або не пізніше ніж за п`ять днів до першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Враховуючи право позивача, визначене наведеною нормою, відповідність вказаної заяви вимогам статті 47 КАС України, а також дотримання порядку подання відповідної заяви, суд вважає за можливе прийняти заяву про уточнення позовних вимог.

Таким чином, подальший розгляд справи буде здійснюватись з урахуванням заяви про уточнення позовних вимог.

Відповідно до ч. 5 ст. 250 КАС України датою ухвалення судового рішення в порядку письмового провадження є дата складення повного судового рішення.

Вивчивши матеріали справи у їх сукупності та оцінивши наведені сторонами доводи на підтримку своїх вимог та заперечень, суд встановив наступне.

ОСОБА_1 з 12.02.2018 по 03.01.2021 проходив службу на посаді оперуповноваженого сектору кримінальної поліції Мурованокуриловецького відділення поліції Могилів-Подільського відділу поліції ГУНП у Вінницькій області; з 04.01.2021 по 31.05.2021 на посаді оперуповноваженого сектору кримінальної поліції Жмеринського районного відділу поліції ГУНП у Вінницькій області.

Наказом ГУНП у Вінницькій області від 31.05.2021 №80 о/с відповідно до Закону України "Про Національну поліцію" позивача звільнено зі служби в поліції з 31 травня 2021 року за пунктом 7 (за власним бажанням) частини І статті 77.

Позивач вважає, що відповідачем, протиправно не було нараховано та виплачено належне йому грошове забезпечення, в повному обсязі, а саме:

- доплата за службу в особливих умовах (період карантину, установленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби СОVID-19, спричиненої коронавірусом SАRS-СоV-2) відповідно до постанови Кабінету Міністрів України №375 від 29.04.2020 року за період з 01.01.2021 року по 31.05.2021 року;

- доплата за службу в нічний час за періоди з 13.02.2018 по 30.06.2020 року та з 01.08.2020 по 31.01.2021 року.

Позивач вважає таку бездіяльність відповідача протиправною, що стало підставою для звернення до суду з цим позовом.

Надаючи оцінку встановленим обставинам справи та спірним правовідносинам, суд зазначає таке.

Частиною 2 статті 19 Конституції Україні передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Статтею 19 Конституції України встановлено, що правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством. Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до п. 4 ч. 10 Закону України "Про Національну поліцію" поліцейський своєчасно і в повному обсязі отримує грошове забезпечення та інші компенсаційні виплати відповідно до закону та інших нормативно-правових актів України.

Статтею 91 Закону України "Про Національну поліцію" встановлено, що особливий характер служби в поліції містить такі спеціальні умови для певних категорій поліцейських: 1) службу у святкові та вихідні дні; 2) службу позмінно; 3) службу з нерівномірним графіком; 4) службу в нічний час.

Розподіл службового часу поліцейських визначається розпорядком дня, який затверджує керівник відповідного органу (закладу, установи) поліції.

Для поліцейських установлюється п`ятиденний робочий тиждень з двома вихідними днями, а для курсантів (слухачів) вищих навчальних закладів із специфічними умовами навчання, які готують поліцейських, - шестиденний робочий тиждень з одним вихідним днем.

Вихідні, святкові та неробочі дні є днями відпочинку для всіх поліцейських, крім залучених до виконання службових обов`язків.

Поліцейським, які виконували службові обов`язки у вихідні, святкові та неробочі дні, крім поліцейських, які працюють у змінному режимі, відповідний час для відпочинку в порядку компенсації надається протягом двох наступних місяців.

Відповідно до частин 1, 2 статті 94 Закону України "Про Національну поліцію" поліцейські отримують грошове забезпечення, розмір якого визначається залежно від посади, спеціального звання, строку служби в поліції, інтенсивності та умов служби, кваліфікації, наявності наукового ступеня або вченого звання.

Пунктом 1 постанови Кабінету Міністрів України "Про грошове забезпечення поліцейських Національної поліції" №988 від 11 листопада 2015 року визначено, що грошове забезпечення поліцейських складається з посадового окладу, окладу за спеціальним званням, щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (підвищення посадового окладу, надбавки, доплати, які мають постійний характер), премії та одноразових додаткових видів грошового забезпечення.

Підпунктом 3 пункту 5 вказаної постанови Кабінет Міністрів України постановив виплачувати доплату за службу в нічний час у розмірі 35 відсотків посадового окладу з розрахунку за кожну годину служби в нічний час.

На реалізацію окремих положень постанови Кабінету Міністрів України від 11 листопада 2015 року №988 "Про грошове забезпечення поліцейських Національної поліції" наказом Міністерства внутрішніх справ України №260 від 06 квітня 2016 року затверджено Порядок та умови виплати грошового забезпечення поліцейським Національної поліції та здобувачам вищої освіти закладів вищої освіти із специфічними умовами навчання, що здійснюють підготовку поліцейських.

За приписами абзаців 6, 7 та 8 пункту 11 розділу ІІ вказаного Порядку, підставами для виконання службових обов`язків у нічний час є графіки нарядів та чергувань, затверджені наказами керівників підрозділів органів поліції.

Облік фактичного часу служби в нічний час для нарахування доплати здійснюється керівником підрозділу, у якому проходить службу поліцейський, шляхом оформлення довідки обліку несення поліцейськими служби в нічний час за формою, визначеною в додатку 1 до цього Порядку та умов, яка до 15 числа місяця, наступного після залучення поліцейських до несення служби в нічний час, подається до фінансового підрозділу.

Доплата за службу в нічний час не має постійного характеру та виплачується поліцейським, залучення яких до служби в нічний час, підтверджене вказаними вище документами, за минулий місяць одночасно з виплатою грошового забезпечення за поточний місяць.

Зазначені вище правові норми також закріплені і в Порядку та умов виплати грошового забезпечення поліцейським Національної поліції та курсантам вищих навчальних закладів МВС із специфічними умовами навчання, затверджених наказом МВС України від 06.04.2016 р. № 260, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 29.04.2016 р. за № 669/28799, (далі - Порядок та умови № 260).

Наказом Міністерства внутрішніх справ № 539 від 17.07.2020 внесені зміни до вказаного Порядку №260.

Відповідно до п. 11 Порядку №260, в редакції Наказу №539, поліцейським, які виконують службові обов`язки в нічний час, виплачується доплата за службу в нічний час у розмірі 35 відсотків посадового окладу з розрахунку за кожну годину служби в нічний час.

Годинна ставка обчислюється шляхом ділення місячного посадового окладу на кількість годин фактичного часу служби з урахуванням норми тривалості службового часу за відповідний місяць при 40-годинному робочому тижні.

Службою в нічний час вважається виконання поліцейськими службових обов`язків у період з 22.00 до 06.00.

Поліцейським, які несуть службу в нічний час, надається перерва для відпочинку та харчування тривалістю не більше двох годин. Перерва для відпочинку і харчування не включається в службовий час.

Поліцейським добового наряду під час чергування почергово надаються перерви для вживання їжі та короткочасного відпочинку. Загальна тривалість такої перерви становить 4 години (2 години вдень і 2 години вночі) та не включається в службовий час.

Підставами для виконання службових обов`язків у нічний час є графіки нарядів та чергувань, затверджені наказами керівників підрозділів органів поліції.

Облік фактичного часу служби в нічний час для нарахування доплати здійснюється керівником підрозділу, у якому проходить службу поліцейський, шляхом оформлення довідки обліку несення поліцейськими служби в нічний час за формою, визначеною в додатку 1 до цього Порядку та умов, яка до 15 числа місяця, наступного після залучення поліцейських до несення служби в нічний час, подається до фінансового підрозділу.

Доплата за службу в нічний час не має постійного характеру та виплачується поліцейським, залучення яких до служби в нічний час, підтверджене вказаними вище документами, за минулий місяць одночасно з виплатою грошового забезпечення за поточний місяць.

Як убачається із вищенаведених норм права, розрахунок доплати за службу в нічний час здійснюється наступним чином: «місячний посадовий оклад» поділити «на кількість годин фактичного часу служби з урахуванням норми тривалості службового часу за відповідний місяць при 40-годинному робочому тижні» помножити на «кількість годин служби в нічний час» помножити на « 35 відсотків (відсотковий розмір доплати за службу в нічний час)».

Відповідно до відповіді Могилів-Подільського РВП ГУНП у Вінницькій області від 16.06.2023 №8426/223/01-2023 в період з 13.02.2018 по 31.12.2020 позивач залучався до несення служби (чергувань) 146 разів, зокрема в складі слідчо-оперативної групи 107 разів, до охорони публічної безпеки та порядку 21 раз, до складу конвою 18 разів.

Згідно відповіді Жмеринського РВП ГУНП у Вінницькій області №8719/218/01-23 від 17.07.2023 та додатків до неї в період з 31.12.2020 по 31.05.2021 позивач заступав на чергування в складі слідчо-оперативної групи у кількості 31 чергування, 5 разів був залучений до охорони публічної безпеки та порядку, 6 разів залучався на чергування у складі конвою.

З врахуванням пункту 11 Розділу ІІ Порядку № 260, позивачу до виплати належала доплата за службу в нічний час за період з 13.02.2018 по 31.05.2021.

З матеріалів справи вбачається, що відповідач у спірний період, зокрема з 13.02.2018 по 31.05.2020 та з 01.09.2020 по 31.01.2021 не нараховував та не виплачував позивачу доплату за несення служби в нічний час.

Зважаючи, що матеріалами справи підтверджено несення позивачем служби у нічний час з 13.02.2018 по 30.06.2020 та з 01.08.2020 по 31.01.2021, доплат за цей період відповідачем не здійснювалось, суд дійшов висновку про задоволення позовних вимог в цій частині шляхом зобов`язання відповідача нарахувати та виплатити на користь позивача доплату за службу у нічний час за відпрацьовані нічні зміни за період з 13.02.2018 по 30.06.2020 та з 01.08.2020 по 31.01.2021 з розрахунку за кожну годину служби у нічний час.

Стосовно доводів відповідача, що облік фактичного часу служби в нічний час для нарахування доплати здійснюється шляхом оформлення довідки обліку несення поліцейськими служби в нічний час за формою, визначеною у додатку І до Порядку та умов (яка подається за підписом керівника відповідного підрозділу поліції), суд зазначає наступне.

Відповідно до статті 6 КАС України суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого, зокрема, людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

Закон України "Про судоустрій і статус суддів" встановлює, що правосуддя в Україні функціонує на засадах верховенства права відповідно до європейських стандартів та спрямоване на забезпечення права кожного на справедливий суд.

Відповідно до статті 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" суди застосовують як джерело права при розгляді справ положення Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та протоколів до неї, а також практику Європейського суду з прав людини та Європейської комісії з прав людини.

При цьому, суд застосовує принцип належного урядування який висвітлений у тому числі в пунктах 70, 71 рішення у справі Рисовський проти України (заява № 29979/04), відповідно до яких, зазначений принцип зокрема передбачає, що у разі, коли йдеться про питання загального інтересу, зокрема, якщо справа впливає на такі основоположні права людини, як майнові права, державні органи повинні діяти вчасно та в належний і якомога послідовніший спосіб (див. рішення у справах Беєлер проти Італії [ВП] (Beyeler v. Italy [GC]), заява № 33202/96, п. 120, ECHR 2000-I, Онер`їлдіз проти Туреччини [ВП] (Oneryildiz v. Turkey [GC]), заява № 48939/99, п. 128, ECHR 2004-XII, Megadat.com S.r.l. проти Молдови (Megadat.com S.r.l. v. Moldova), заява № 21151/04, п. 72, від 8 квітня 2008 року, і Москаль проти Польщі (Moskal v. Poland), заява № 10373/05, п. 51, від 15 вересня 2009 року). Зокрема, на державні органи покладено обов`язок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість і ясність їхніх дій, мінімізують ризик помилок (див., наприклад, рішення у справах Лелас проти Хорватії (Lelas v. Croatia), заява № 55555/08, п. 74, від 20 травня 2010 року, і Тошкуце та інші проти Румунії (Toscuta and Others v. Romania), заява № 36900/03, п. 37, від 25 листопада 2008 року) і сприятимуть юридичній визначеності у цивільних правовідносинах, які зачіпають майнові інтереси (див. зазначені вище рішення у справах Онер`їлдіз проти Туреччини (Oneryildiz v. Turkey), п. 128, та Беєлер проти Італії (Beyeler v. Italy), п. 119).

Державні органи, які не впроваджують або не дотримуються своїх власних процедур, не повинні мати можливість отримувати вигоду від своїх протиправних дій або уникати виконання своїх обов`язків (див. зазначене вище рішення у справі Лелас проти Хорватії (Lelas v. Croatia), п. 74).

Ризик будь-якої помилки державного органу повинен покладатися на саму державу, а помилки не можуть виправлятися за рахунок осіб, яких вони стосуються (див., серед інших джерел, mutatis mutandis, зазначене вище рішення у справі Пінкова та Пінк проти Чеської Республіки (Pincova and Pine v. the Czech Republic), n. 58, а також рішення у справі Ґаші проти Хорватії (Gashi v. Croatia), заява № 32457/05, п. 40, від 13 грудня 2007 року, та у справі Трґо проти Хорватії (Trgo v. Croatia), заява № 35298/04, п. 67, від 11 червня 2009 року).

Отже, держава, запроваджуючи певний механізм правового регулювання відносин, зобов`язана забезпечити його реалізацію. В протилежному випадку всі негативні наслідки відсутності належного правового регулювання покладаються саме на державу.

Суд зауважує, що невиконання структурними підрозділами ГУ НП у Вінницькій області свого обов`язку щодо складання та подання відповідних довідок, за відсутності належного контролю з боку ГУ НП у Вінницькій області, не може мати негативних наслідків для позивача у вигляді невиплати доплати, на яку останній має право.

Відтак, твердження відповідача, що довідки обліку несення позивачем служби в нічний час за спірний період не надавались, тому доплата за службу в нічний час за вказаний період не здійснювалась, оскільки не було підстав є необґрунтованим.

Щодо нарахування та виплатити додаткової доплати за службу в особливих умовах (період карантину, установленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби СОVID-19, спричиненої коронавірусом SАRS-СоV-2) відповідно до постанови Кабінету Міністрів України №375 від 29.04.2020, суд зазначає таке.

Постановою Кабінету Міністрів України "Деякі питання оплати праці (грошового забезпечення) окремих категорій працівників, військовослужбовців Національної гвардії та Державної прикордонної служби, посадових осіб Державної митної служби, осіб рядового та начальницького складу органів і підрозділів цивільного захисту, поліцейських, які забезпечують життєдіяльність населення, на період дії карантину, установленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2, та протягом 30 днів з дня його відміни" від 29.04.2020 №375 (далі Постанова №375) встановлено, що на період карантину, установленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2, та протягом 30 днів з дня його відміни окремим категоріям працівників, військовослужбовців Національної гвардії та Державної прикордонної служби, посадових осіб Державної митної служби, осіб рядового та начальницького складу органів і підрозділів цивільного захисту, поліцейських, які забезпечують життєдіяльність населення (забезпечення продовольчими та непродовольчими товарами, послугами зв`язку, транспорту, адміністративними, соціальними послугами, а також захист прав дітей та забезпечення правопорядку і безпеки громадян) (далі - працівники) та внаслідок виконання своїх обов`язків мають безпосередній контакт з населенням, встановлюється додаткова доплата до заробітної плати (грошового забезпечення) пропорційно відпрацьованому часу в зазначених умовах.

Встановлення доплати, визначеної пунктом 1 цієї постанови, працівникам підприємств, установ та організацій, органів державної влади, які фінансуються з державного та місцевих бюджетів, здійснюється у граничному розмірі до 50 відсотків заробітної плати (грошового забезпечення).

Доплати, визначені пунктами 2 і 3 цієї постанови, здійснюються за рахунок та в межах видатків державного та місцевих бюджетів, передбачених за відповідними бюджетними програмами головних розпорядників бюджетних коштів (пункт 5 Постанова №375).

Згідно з пунктом 4 Постанови №375 перелік посад (професій) працівників, яким встановлюються такі доплати, визначається відповідним центральним органом виконавчої влади у сфері, у якій він реалізує державну політику. Персональний перелік працівників, яким встановлюється доплата, визначається керівником (керівником державної служби) відповідного підприємства, установи та організації, органу державної влади.

Аналіз наведених правових норм, надає суду підстави для висновку, що підставою для отримання доплати за Постановою №375 є сукупність таких умов: 1) особа є, зокрема, поліцейським; 2) забезпечує життєдіяльність населення.

Забезпечення життєдіяльності населення - комплекс організаційних, економічних, соціальних та інших заходів, спрямованих на створення і підтримання нормальних умов життя, здоров`я, працездатності людей, які здійснюються з метою планування і підготовки до нормованого (у разі необхідності) забезпечення населення продовольчими та непродовольчими товарами, медичним обслуговуванням, послугами зв`язку, транспорту, комунальними та побутовими послугами в особливий період.

Постановою Кабінету Міністрів України від 11.03.2020 №211 "Про запобігання поширенню на території України коронавірусу COVID-19" установлено з 12 березня до 03 квітня 2020 на усій території України карантин, період дії якого продовжувався згідно постанов Кабінету Міністрів України.

Відповідно до статті 28 Закону України "Про Державний бюджет України на 2020 рік" у складі Державного бюджету України створено фонд боротьби з гострою респіраторною хворобою СОVID-19, спричиненою коронавірусом SARS-СоV-2, та її наслідками на період дії карантину, установленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню на території України зазначеної хвороби, та протягом 30 днів з дня відміни цього карантину. Кошти зазначеного фонду спрямовуються на: додаткові доплати до заробітної плати медичним та іншим працівникам, які безпосередньо зайняті на роботах з ліквідації гострої респіраторної хвороби СОVID-19 спричиненої коронавірусом SARS-СоV-2, а також доплати до заробітної плати окремим категоріям працівників, які забезпечують життєдіяльність населення, на період здійснення заходів, спрямованих на запобігання виникненню і поширенню, локалізацію та ліквідацію спалахів, епідемій та пандемій гострої респіраторної хвороби СОVID-19. спричиненої коронавірусом SARS-СоV-2, визначений у рішенні Кабінету Міністрів України про встановлення карантину, до завершення здійснення зазначених заходів.

Постановою Кабінету Міністрів України від 10.06.2020 №485 "Про виділення коштів для здійснення доплати військовослужбовцям, особам рядового і начальницького складу, поліцейським, які забезпечують життєдіяльність населення, медичним та іншим працівникам, які безпосередньо зайняті на роботах з ліквідації захворювання на гостру респіраторну хворобу COVID-19, спричинену коронавірусом SARS-CoV-2, у відомчих закладах охорони здоров`я" затверджено Порядок використання коштів, виділених для здійснення доплати військовослужбовцям, особам рядового і начальницького складу, поліцейським, які забезпечують життєдіяльність населення, медичним та іншим працівникам, які безпосередньо зайняті на роботах з ліквідації захворювання на гостру респіраторну хворобу COVID-19, спричинену коронавірусом SARS-CoV-2, у відомчих закладах охорони здоров`я (далі - Порядок №485).

Порядок №485 визначає механізм використання коштів державного бюджету, зокрема, за програмою "Здійснення доплати військовослужбовцям Національної гвардії, які забезпечують життєдіяльність населення на період дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2, за рахунок коштів, виділених з фонду боротьби з гострою респіраторною хворобою COVID-19, спричиненою коронавірусом SARS-CoV-2, та її наслідками".

Відповідно до пункту 2 Порядку №485 головним розпорядником бюджетних коштів є МВС. Відповідальними виконавцями бюджетних програм є МВС, Національна гвардія, Адміністрація Держприкордонслужби, ДСНС та Національна поліція (далі - органи системи МВС).

Згідно з пунктом 3 Порядку №485 бюджетні кошти спрямовуються органами системи МВС на безповоротній основі для здійснення доплати до грошового забезпечення військовослужбовцям Національної гвардії та Адміністрації Держприкордонслужби, особам рядового і начальницького складу органів і підрозділів цивільного захисту, поліцейським, які забезпечують життєдіяльність населення на період дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2, доплати до заробітної плати медичним та іншим працівникам, які безпосередньо зайняті на роботах з ліквідації захворювання на гостру респіраторну хворобу COVID-19, спричинену коронавірусом SARS-CoV-2, у відомчих закладах охорони здоров`я, відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 29.04.2020 №375 "Деякі питання оплати праці (грошового забезпечення) окремих категорій працівників, військовослужбовців Національної гвардії та Державної прикордонної служби, осіб рядового та начальницького складу органів і підрозділів цивільного захисту, поліцейських, які забезпечують життєдіяльність населення, на період дії карантину, установленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2, та протягом 30 днів з дня його відміни".

Для здійснення вказаних видатків головним розпорядником коштів Міністерством внутрішніх справ України передбачено бюджетну програму по КПКВК 1007060 "Здійснення доплати поліцейським, які забезпечують життєдіяльність населення на період дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2, за рахунок коштів, виділених з фонду боротьби з гострою респіраторною хворобою COVID-19, спричиненою коронавірусом SARS-CoV-2, та її наслідками".

На виконання пункту 4 Постанови № 375 Міністерством внутрішніх справ видано наказ від 03 червня 2020 року № 431 "Про окремі питання організації оплати праці на період дії карантину", яким визначено керівникам, зокрема, Національної поліції України забезпечити встановлення на період дії карантину, установленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2, та протягом 30 днів з дня його відміни окремим категоріям поліцейських, які забезпечують життєдіяльність населення (забезпечення продовольчими та непродовольчими товарами, послугами зв`язку, транспорту, адміністративними, соціальними послугами, а також захист прав дітей та забезпечення правопорядку і безпеки громадян) та внаслідок виконання своїх обов`язків мають безпосередній контакт з населенням, додаткової доплати у граничному розмірі до 50 відсотків заробітної плати (грошового забезпечення) пропорційно відпрацьованому часу в зазначених умовах (пункт 1); виплату додаткової доплати здійснювати поліцейським, які перебувають відповідно на штатних посадах в органах (підрозділах) Національної поліції України (пункт 2); нарахування додаткової доплати здійснювати у відсотковому співвідношенні до заробітної плати (грошового забезпечення) з розрахунку всіх складових, у тому числі премії, за винятком виплат, що носять одноразовий та компенсаційний характер (пункт 3); персональний перелік осіб, яким установлюється додаткова доплата, визначається керівником відповідного органу, закладу, зазначених у пункті 1 цього наказу (пункт 4).

Отже, вказана доплата здійснюється не всім поліцейським, а лише окремим категоріям поліцейських, які внаслідок безпосереднього виконання своїх обов`язків забезпечують життєдіяльність населення у зв`язку з чим мають з населенням безпосередній контакт.

Забезпечення життєдіяльності населення - комплекс організаційних, економічних, соціальних та інших заходів, спрямованих на створення і підтримання нормальних умов життя, здоров`я, працездатності людей, які здійснюються з метою планування і підготовки до нормованого (у разі необхідності) забезпечення населення продовольчими та непродовольчими товарами, медичним обслуговуванням, послугами зв`язку, транспорту, комунальними та побутовими послугами в особливий період.

У загальному розумінні під громадським порядком розуміють урегульовану правовими та іншими соціальними нормами певну частину суспільних відносин, які складають режим життєдіяльності у відповідних сферах, забезпечують недоторканність життя, здоров`я та гідності громадян, власності та умов, що склалися для нормальної діяльності установ, підприємств, організацій, посадових осіб і громадян.

Громадський порядок у вузькому розумінні визначається як морально-правовий стан суспільства, при якому компетентні органи виконавчої влади шляхом поліцейського нагляду забезпечують безпеку і правомірну поведінку громадян в громадських місцях, вільне використання ними своїх прав і свобод, а також упорядження громадських місць, яке сприяє трудовій діяльності та відпочинку громадян.

Відповідно до відповіді Жмеринського РВП ГУНП у Вінницькій області №8719/218/01-23 від 17.07.2023 в період з 01.01.2021 по 31.05.2021 позивач залучався до несення служби в складі слідчо-оперативної групи у кількості 31 чергування, також 5 разів був залучений до охорони публічної безпеки та порядку, 6 разів залучався до несення служби у складі конвою, також позивачем було здійснено розгляд 24 заяв та повідомлень громадян про вчинені кримінальні правопорушення та інші події.

Судом також враховано, що ГУНП у Вінницькій області здійснювало виплату позивачу додаткової доплати в межах доведених НПУ кошторисних призначень на 2021 рік за період з 01.01.2021 по 17.02.2021, що була виплачена в липні 2021 року.

Тобто, відповідачем визнавалося право позивача на доплату, передбачену постановою КМУ №375 у період січень-лютий 2021 року.

З цього приводу слід звернути увагу на те, що у вказаний період та у спірному періоді позивач обіймав одну і ту ж посаду, виконував одні і ті ж посадові обов`язки.

Відповідачем не доведено особливої специфіки роботи позивача, яка виконувалась останнім у січні-лютому 2021 року (місяці, за які було нараховано та виплачено додаткову доплату за службу в особливих умовах), та її відмінності від роботи, яка виконувались позивачем у спірному періоді.

Оскільки відповідачем не надано жодних доказів того, що посада позивача у спірний період, не відповідала встановленим Постановою №375 критеріям поліцейських, які забезпечують життєдіяльність населення та внаслідок виконання своїх обов`язків мають безпосередній контакт з населенням, та того, що наслідок виконання своїх обов`язків він не мав безпосередній контакт з населенням у спірному періоді, суд приходить до висновку про те, що у спірних відносинах відповідачем допущено протиправну бездіяльність по не нарахуванню та невиплаті додаткової доплати за службу в особливих умовах (період карантину), передбаченої постановою КМУ №375 від 29.04.2020 року за період служби з січня 2021 по травень 2021 року.

Крім цього, суд звертає увагу на те, що фактично підставою не нарахування позивачу додаткової доплати, як вбачається з листа управління фінансового забезпечення ГУНП у Вінницькій області від 17.07.2025 №, стала відсутність відповідного бюджетного фінансування.

З приводу таких підстав не нарахування додаткової доплати суд вважає за необхідне зазначити те, що реалізація особою права, що пов`язане з отриманням бюджетних коштів, яке базується на спеціальних, чинних на час виникнення спірних правовідносин, нормативно-правових актах національного законодавства, не може бути поставлена у залежність від бюджетних асигнувань.

Європейський суд з прав людини у рішенні від 08 листопада 2005 року у справі "Кечко проти України" (заява №63134/00) зауважив, що в межах свободи дій держави визначати, які надбавки виплачувати своїм працівникам з державного бюджету. Держава може вводити, призупиняти чи закінчити виплату таких надбавок, вносячи відповідні зміни до законодавства. Однак, якщо чинне правове положення передбачає виплату певних надбавок і дотримано всі вимоги, необхідні для цього, органи державної влади не можуть свідомо відмовляти у цих виплатах, доки відповідні положення є чинними (пункт 23 рішення). Також Суд не прийняв аргумент Уряду України щодо відсутності бюджетних асигнувань, оскільки органи державної влади не можуть посилатися на відсутність коштів як на причину невиконання своїх зобов`язань.

Вказана правова позиція також викладена в постановах Верховного Суду від 18.12.2018р. по справі № 820/4619/16 та від 14.03.2019р. по справі № 820/660/17.

Враховуючи викладене, суд робить висновок про наявність підстав для нарахування та виплати позивачу у спірний період доплати за службу в особливих умовах (період карантину, установленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби СОVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-СoV-2) відповідно до постанови Кабінету Міністрів України № 375 від 29.04.2020, внаслідок чого позовні вимоги в цій частині також підлягають задоволенню.

Згідно зі ст. 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

При цьому, суд враховує положення Висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів щодо якості судових рішень (пункти 32-41), в якому, серед іншого, звертається увага на те, що усі судові рішення повинні бути обґрунтованими, зрозумілими, викладеними чіткою і простою мовою і це є необхідною передумовою розуміння рішення сторонами та громадськістю; у викладі підстав для прийняття рішення необхідно дати відповідь на доречні аргументи та доводи сторін, здатні вплинути на вирішення спору; виклад підстав для прийняття рішення не повинен неодмінно бути довгим, оскільки необхідно знайти належний баланс між стислістю та правильним розумінням ухваленого рішення; обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент заявника на підтримку кожної підстави захисту; обсяг цього обов`язку суду може змінюватися залежно від характеру рішення. При цьому, зазначений Висновок також акцентує увагу на тому, що згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах.

Суд також враховує позицію Європейського суду з прав людини (в аспекті оцінки аргументів учасників справи у касаційному провадженні), сформовану в пункті 58 рішення у справі "Серявін та інші проти України" (№ 4909/04): згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (див. рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" (Ruiz Torija v. Spain), серія A, 303-A, п. 29).

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Згідно ч. 1 ст. 90 цього ж Кодексу, суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

За вказаних обставин, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України та матеріалів справи, суд дійшов висновку, що адміністративний позов підлягає задоволенню, у визначений судом спосіб.

У зв`язку з тим, що позивач звільнений від сплати судового збору та відсутні докази понесення ним інших судових витрат, жодні судові витрати не належать стягненню з відповідача на користь позивача.

Керуючись ст.ст. 73, 74, 75, 76, 77, 90, 94, 139, 241, 245, 246, 250, 255, 295 КАС України, -

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов задовольнити.

Визнати протиправною бездіяльність Головного управління Національної поліції України у Вінницькій області щодо не нарахування та невиплати ОСОБА_1 доплати за службу в нічний час за період з 13.02.2018 по 30.06.2020 та з 01.08.2020 по 31.01.2021.

Зобов`язати Головне управління Національної поліції України у Вінницькій області нарахувати та виплатити ОСОБА_1 доплату за службу в нічний час за період з 13.02.2018 по 30.06.2020 та з 01.08.2020 по 31.01.2021 за відпрацьовані нічні зміни із розрахунком в погодинній кількості.

Визнати протиправною бездіяльність Головного управління Національної поліції України у Вінницькій області щодо не нарахування та невиплати ОСОБА_1 додаткової доплати за службу в особливих умовах (період карантину, установленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби СОVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-СoV-2) відповідно до постанови Кабінету Міністрів України № 375 від 29.04.2020 за період з 01.01.2021 по 31.05.2021 у повному обсязі.

Зобов`язати Головне управління Національної поліції України у Вінницькій області нарахувати та виплати ОСОБА_1 додаткову доплату за службу в особливих умовах (період карантину, установленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби СОVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-СoV-2) відповідно до постанови Кабінету Міністрів України № 375 від 29.04.2020 за період з 01.01.2021 по 31.05.2021, з урахуванням виплачених сум.

Рішення суду набирає законної сили в порядку, визначеному ст. 255 КАС України.

Відповідно до ст. 295 КАС України, апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було проголошено скорочене (вступну та резолютивну частини) рішення (ухвалу) суду або якщо розгляд справи здійснювався в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Інформація про учасників справи:

Позивач: ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 )

Відповідач: Головне управління Національної поліції у Вінницькій області (вул. Театральна, 10, м. Вінниця, )

Суддя Віятик Наталія Володимирівна