Справа № 260/5885/24
Суддя: Шарапа В.М.
Дата ухвалення: 2026-01-21 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

про повернення касаційної скарги

21 січня 2026 року

м. Київ

справа № 260/5885/24

адміністративне провадження № К/990/55861/25

Верховний Суд у складі судді-доповідача Касаційного адміністративного суду Шарапи В.М., перевіривши касаційну скаргу Міжнародної благодійної організації «Екологія-Право-Людина» на рішення Закарпатського окружного адміністративного суду від 21.08.2025 та постанову Восьмого апеляційного адміністративного суду від 27.11.2025 у справі №260/5885/24 за позовом Міжнародної благодійної організації «Екологія - Право - Людина» до Тур`я-Реметівської сільської ради Ужгородського району Закарпатської області, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: на стороні відповідача - Товариство з обмеженою відповідальністю «Вітряний Парк Турянський», на стороні позивача - ОСОБА_1 , третя особа без самостійних вимог на предмет спору - Державне спеціалізоване господарське підприємство «Ліси України», про визнання протиправним та скасування рішення,-

В С Т А Н О В И В:

Міжнародна благодійна організація «Екологія-Право-Людина» (далі - МБО «Екологія-Право-Людина», позивач) звернулася до Закарпатського окружного адміністративного суду із позовом до Тур`я-Реметівської сільської ради Ужгородського району Закарпатської області, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: на стороні відповідача - Товариство з обмеженою відповідальністю «Вітряний Парк Турянський», на стороні позивача - ОСОБА_1 , третя особа без самостійних вимог на предмет спору - Державне спеціалізоване господарське підприємство «Ліси України», в якому просила визнати протиправним та скасувати рішення Тур`є-Реметівської сільської ради 23.05.2024 №1242 «Про затвердження детального плану території ур. «Полонина Руна».

Розгляд справи здійснювався за правилами загального позовного провадження.

Рішенням Закарпатського окружного адміністративного суду від 21.08.2025, залишеним без змін постановою Восьмого апеляційного адміністративного суду від 27.11.2025, у задоволенні позову відмовлено.

На адресу Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду через підсистему Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи «Електронний Суд» 31.12.2025 надійшла касаційна скарга МБО «Екологія-Право-Людина», в якій позивач просить скасувати рішення Закарпатського окружного адміністративного суду від 21.08.2025, постанову Восьмого апеляційного адміністративного суду від 27.11.2025 та ухвалити нове рішення про задоволення позову.

Підставою для відкриття касаційного провадження у справі зазначено неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права у випадку, якщо суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку (пункт 1 частини 4 статті 328 КАС України).

Зокрема скаржник стверджує про те, що суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував:

- статтю 58 Конституції України без урахування висновків Верховного Суду викладених у постановах від 17.09.2025 у справі №540/1989/20, від 03.05.2018 у справі № 904/7981/17, від 19.06.2018 у справі №826/12868/17, від 11.07.2019 у справі № 320/1175/17-а, від 14.11.2019 року у справі №826/2966/16, від 03.09.2020 у справі №826/11304/16, від 27.09.2022 року у справі №320/1510/20, від 22.11.2024 у справі №520/2574/24 в частині застосування нормативно-правових актів виключно до тих правовідносин, які виникли в період їх дії, без можливості поширення їх впливу на правовідносини, що виникли до набрання ними чинності (принцип незворотності дії закону у часі).

- статті 19, 21 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» без урахування висновків Верховного Суду викладених у постановах від 04.09.2019 у справі №0940/1392/18, від10.07.2018 у справі №369/7675/14-а, від 14.08.2018 у справі №695/725/15-а, від 19.06.2019 у справі №815/1884/18, від 13.03.2020 у справі №320/6466/18, від 15.04.2020 у справі №702/1384/26-а щодо обов`язкового оприлюднення проекту детального плану території, зокрема, на офіційному веб сайті відповідного органу місцевого самоврядування. Скаржник звертає увагу Верховного Суду на помилковості висновків суду апеляційної інстанції в частині порушення процедури громадського обговорення.

Особа, яка подала касаційну скаргу також зазначає, що Восьмий апеляційний адміністративний суд при апеляційному перегляді рішення суду першої інстанції у цій справі не застосував до спірних правовідносин правовий висновок Верховного Суду, який викладено в постанові від 09.10.2024 у справі №807/1314/17, на урахуванні якого наполягала МБО «Екологія-Право-Людина», у зв'язку з тим, що правовідносини у цих двох справах є неподібними. Проте відповідач в касаційній скарзі, обґрунтовуючи підставу касаційного оскарження, вважає висновок суду апеляційної інстанції стосовно визначення подібності правовідносин помилковим та таким, що не відповідає правовій позиції Верховного Суду, викладеній в постановах Великої Падати Верховного Суду від 27.03.2018 у справі №910/17999/16, від 25.04.2018 у справі №910/24257/16, від 16.05.2018 у справі №910/5394/15-г, від 19.06.2018 у справі №922/2383/16, від 12.122018 у справі №2-3007/11, від 16.01.2019 у справі №757/31606/15-ц, від 19.05.2020 у справі №910/719/19.

Згідно з частиною 1 статті 334 КАС України, за відсутності підстав для залишення касаційної скарги без руху, повернення касаційної скарги чи відмови у відкритті касаційного провадження суд касаційної інстанції постановляє ухвалу про відкриття касаційного провадження у справі.

Дослідивши матеріали касаційної скарги, вважаю, що наявні підстави для її повернення, визначені пунктом 4 частини 5 статті 332 КАС України, оскільки у скарзі не викладені передбачені КАС України підстави для оскарження судового рішення в касаційному порядку.

За правилами частини четвертої статті 328 КАС України підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у частині першій цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права виключно в таких випадках:

1) якщо суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку;

2) якщо скаржник вмотивовано обґрунтував необхідність відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду та застосованого судом апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні;

3) якщо відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах;

4) якщо судове рішення оскаржується з підстав, передбачених частинами другою і третьою статті 353 цього Кодексу.

Вимоги до форми та змісту касаційної скарги встановлено статтею 330 КАС України, відповідно до пункту 4 частини другої якої у касаційній скарзі зазначаються підстава (підстави), на якій (яких) подається касаційна скарга, з визначенням передбаченої (передбачених) статтею 328 цього Кодексу підстави (підстав).

Аналіз наведених норм дає підстави для висновку, що перелік підстав для касаційного оскарження судових рішень є вичерпним. Тому касаційна скарга повинна бути обґрунтована виключно такими доводами, які необхідно вказати у формі, визначеній пунктом 4 частини другої статті 330 КАС України.

Оскаржуючи рішення судів попередніх інстанцій, особа, яка подала касаційну скаргу, посилається на пункт 1 частини четвертої статті 328 КАС України та зазначає, що суди не врахували висновків Верховного Суду, Великої Палати Верховного Суду:

1) викладених у постановах від 17.09.2025 у справі №540/1989/20, від 03.05.2018 у справі № 904/7981/17, від 19.06.2018 у справі №826/12868/17, від 11.07.2019 у справі № 320/1175/17-а, від 14.11.2019 у справі №826/2966/16, від 03.09.2020 у справі №826/11304/16, від 27.09.2022 у справі №320/1510/20, від 22.11.2024 у справі №520/2574/24 щодо незворотності дії закону в часі при застосуванні норми статті 58 Конституції України;

2) викладених у постановах від 04.09.2019 у справі №0940/1392/18, від10.07.2018 у справі №369/7675/14-а, від 14.08.2018 у справі №695/725/15-а, від 19.06.2019 у справі №815/1884/18, від 13.03.2020 у справі №320/6466/18, від 15.04.2020 у справі №702/1384/26-а, від 09.10.2024 у справі №807/1314/17 щодо обов`язкового оприлюднення проекту детального плану території при застосуванні норм статей 12, 19, 21 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», зокрема, на офіційному веб сайті відповідного органу місцевого самоврядування;

3) викладених у постановах від 27.03.2018 у справі №910/17999/16, від 25.04.2018 у справі №910/24257/16, від 16.05.2018 у справі №910/5394/15-г, від 19.06.2018 у справі №922/2383/16, від 12.122018 у справі №2-3007/11, від 16.01.2019 у справі №757/31606/15-ц, від 19.05.2020 у справі №910/719/19 щодо поняття подібності правовідносин при не врахуванні під час розгляду цієї справи висновків Верховного Суду, викладених у постанові від 09.10.2024 у справі №807/1314/17.

Верховний Суд зазначає, що відкриття касаційного провадження на підставі пункту 1 частини четвертої статті 328 КАС України можливе за умови зазначення у касаційній скарзі норми права, щодо якої Верховним Судом висловлена правова позиція, подібність правовідносин та обґрунтування, у чому саме полягає неправильне застосування судами цієї норми, з урахуванням обставин, установлених судами у цій справі.

Визначаючи зміст поняття «подібність правовідносин», Велика Палата Верховного Суду у пункті 32 постанови від 27.03.2018 у справі № 910/17999/16, пункті 38 постанови від 25.04.2018 у справі №925/3/7 та пункті 40 постанов від 25.04.2018 у справі №910/24257/16 та інших, на які покликається особа, яка подала касаційну скаргу, виходила з того, що подібність правовідносин означає тотожність суб`єктного складу учасників відносин, об`єкта та предмета правового регулювання, а також умов застосування правових норм (зокрема, часу, місця, підстав виникнення, припинення та зміни відповідних правовідносин). При цьому, зміст правовідносин з Під судовими рішеннями в подібних правовідносинах необхідно розуміти такі рішення, де подібними (тотожними, аналогічними) є предмети спору, підстави позову, зміст позовних вимог і встановлені судом фактичні обставини, а також наявне однакове матеріально-правове регулювання спірних правовідносин (пункт 6.30 постанови Великої Палати Верховного Суду від 19.05.2020 у справі №910/719/19, пункт 5.5 постанови Великої Палати Верховного Суду від 19.06.2018 у справі №922/2383/16; пункт 8.2 постанови Великої Палати Верховного Суду від 16.05.2018 у справі №910/5394/15-г; постанова Великої Палати Верховного Суду від 12.12.2018 у справі №2-3007/11; постанова Великої Палати Верховного Суду від 16.01.2019 у справі №757/31606/15-ц).

Встановлюючи при виборі і застосуванні норм права необхідність врахування висновків щодо їх застосування, викладених у постановах Верховного Суду, частина п`ята статті 242 КАС України презюмує застосування таких норм права саме у подібних правовідносинах.

Надаючи оцінку доводам касаційної скарги, Верховний Суд відхиляє їх щодо подібності правовідносин цієї справи до справ, зазначених у пунктах 1), 2) та 3) цієї ухвали з огляду на таке.

Дійсно, Верховним Судом у постановах від 17.09.2025 у справі №540/1989/20, від 03.05.2018 у справі № 904/7981/17, від 19.06.2018 у справі №826/12868/17, від 11.07.2019 у справі №320/1175/17-а, від 14.11.2019 у справі №826/2966/16, від 03.09.2020 у справі №826/11304/16, від 27.09.2022 у справі №320/1510/20, від 22.11.2024 у справі №520/2574/24 вирішувалося питання застосування норми статті 58 Конституції України щодо дії законів у часі.

За висновками Верховного Суду у вказаних справах згідно зі статтею 58 Конституції України закони та інші нормативно-правові акти не мають зворотної дії в часі, крім випадків, коли вони пом`якшують або скасовують відповідальність особи.

Конституційний Суд України у Рішеннях від 13 травня 1997 року № 1-зп, від 09 лютого 1999 року №1-рп/99, від 05 квітня 2001 року № 3-рп/2001 та від 13 березня 2012 року № 6-рп/2012 та від 12 лютого 2019 року № 5-р(I)/2019 неодноразово тлумачив зміст статті 58 Конституції України щодо незворотності дії в часі законів та інших нормативно-правових актів; наголошував на тому, що закони та інші нормативно-правові акти поширюють свою дію тільки на ті відносини, які виникли після набуття законами чи іншими нормативно-правовими актами чинності; дію нормативно-правового акту в часі треба розуміти так, що вона починається з моменту набрання цим актом чинності і припиняється із втратою ним чинності, тобто до події, факту застосовується той закон або інший нормативно-правовий акт, під час дії якого вони настали або мали місце; дія закону та іншого нормативно-правового акту не може поширюватися на правовідносини, які виникли і закінчилися до набрання чинності цим законом або іншим нормативно-правовим актом.

Таким чином, нормативно-правові акти застосовуються виключно до тих правовідносин, які виникли в період їх дії, без можливості поширення їх впливу на правовідносини, що виникли до набрання ними чинності (ретроактивної дії). Виняток стосується лише випадків, коли нові норми пом`якшують або скасовують відповідальність особи.

У справі, яка переглядається, суд апеляційної інстанції при вирішенні питання щодо дотримання відповідачем у справі приписів статті 12 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» про розроблення схеми планування окремих частин території України, зокрема гірських територій Карпат, за рішенням Кабінету Міністрів України та замовленням схем планування окремих частин території України Верховною Радою Автономної Республіки Крим, відповідних обласних рад виходив з того, що відповідно до листа Закарпатської обласної військової адміністрації від 28 лютого 2024 року №2203/06-21 Схемою планування території Закарпатської області, затвердженої рішенням обласної ради від 17.05.2013 №731 (далі - Схема,) щодо використання альтернативних джерел енергії згадується, що вітроенергетика має перспективу для розвитку на території області, хоча на сьогодні практичний досвід її використання відсутній. Місцевості, які придатні для розміщення потужних вітрових енергоагрегатів наявні, зокрема на таких горах: Яворник, Менчул, Гимба, де середньорічна швидкість вітру складає 5-7,5 м/с, а також в низинних районах (Ужгород, Берегове та інші), протягом року найбільше вітру з швидкістю понад 4 м/с. У районі Полонини Руна Схемою передбачено об`єкт вітроенергетики.

Відповідно до листа Закарпатської обласної військової адміністрації від 24.04.2025 №06-16/5209, рішення про надання дозволу на розроблення Проекту «Схема планування окремих частин території України - гірських територій Карпат», Проект «Схема планування окремих частин території України - гірських територій Карпат» з картографічними матеріалами та рішення про затвердження Проекту «Схема планування окремих частин території України - гірських територій Карпат» у Закарпатській обласній військовій адміністрації відсутні, оскільки відповідно до частини першої статті 12 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» схеми планування окремих частин території України, зокрема гірських територій Карпат, розробляються за рішенням Кабінету Міністрів України. У цьому ж листі повідомлено, що рішення Кабінету Міністрів України щодо розробки Проекту «Схема планування окремих частин території України - гірських територій Карпат» не приймалось, Закарпатська обласна рада не була замовником та не затверджувала Проект «Схема планування окремих частин території України - гірських територій Карпат».

Попри вказане, суд апеляційної інстанції виходив з того, що на час ухвалення судом першої інстанції судового рішення у справі, 08.08.2025 набрав чинності Закон України від 25.03.2025 №4321-ІХ «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо використання земельних ділянок для розбудови цифрової інфраструктури», яким внесено ряд змін до положень Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності». Так, підпунктом 2 пункту 13 вказаного Закону України внесено зміни до статті 12 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», яким розроблення схеми планування окремої території України, в тому числі гірських територій Карпат, чітко визначено як дискреційні повноваження, які реалізуються «у разі необхідності».

Крім цього, вказаним Законом доповнено статтю 12 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» частиною п`ятою, згідно якої відсутність затверджених схем планування окремих частин території України не є перешкодою для розроблення та затвердження інших видів містобудівної документації на регіональному та місцевому рівнях щодо території таких частин.

Також цим Законом доповнено розділ V «Прикінцеві положення» Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» новим пунктом 6-8, згідно якого містобудівна документація, затверджена до набрання чинності Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо використання земельних ділянок для розбудови цифрової інфраструктури» щодо територій, стосовно яких відсутня затверджена схема планування окремих частин території України, не вважається такою, що порушує вимоги статті 12 цього Закону.

Виходячи саме з приписів пункту 6-8 розділу V «Прикінцеві положення» Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», суд апеляційної інстанції дійшов висновку про відсутність порушення у правовідносинах, щодо яких виник спір, вимог статті 12 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» внаслідок скасування відповідальності за таке порушення на законодавчому рівні.

Між тим у постановах Верховного Суду від 17.09.2025 у справі №540/1989/20, від 03.05.2018 у справі № 904/7981/17, від 19.06.2018 у справі №826/12868/17, від 11.07.2019 у справі №320/1175/17-а, від 14.11.2019 у справі №826/2966/16, від 03.09.2020 у справі №826/11304/16, від 27.09.2022 у справі №320/1510/20, від 22.11.2024 у справі №520/2574/24, на висновки у яких посилається скаржник, відсутні обставини щодо законодавчого встановлення відсутності для особи негативних наслідків порушення певних процедур. Отже наведені скаржником у вказаних справах та у справі, в якій подано цю касаційну скаргу, встановлені судами обставини є неподібними та відмінним є нормативно-правове врегулювання спірних правовідносин, що своєю чергою свідчить про неподібність правовідносин.

З аналогічних підстав слід відхилити також доводи касаційної скарги про те, що судом апеляційної інстанції не враховані під час розгляду цієї справи висновки Верховного Суду, викладені у постанові від 09.10.2024 у справі №807/1314/17, оскільки в цій постанові судом касаційної інстанції не застосовувалася норма пункту 6-8 розділу V «Прикінцеві положення» Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності». Вказане свідчить про відмінність нормативно-правового регулювання спірних правовідносин у справі, яка переглядається, та справі №807/1314/17.

Висновки ж Верховного Суду щодо застосування норм пункту 6-8 розділу V «Прикінцеві положення» Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» у її взаємному зв`язку з приписами статті 58 Конституції України щодо дії нормативно-правового акту у часі відсутні і така підстава для касаційного оскарження особою, яка подала касаційну скаргу, не зазначена.

Щодо доводів касаційної скарги про застосування норм статей 19, 21 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» без врахування висновків Верховного Суду, викладених у постановах від 04.09.2019 у справі №0940/1392/18, від10.07.2018 у справі №369/7675/14-а, від 14.08.2018 у справі №695/725/15-а, від 19.06.2019 у справі №815/1884/18, від 13.03.2020 у справі №320/6466/18, від 15.04.2020 у справі №702/1384/26-а, від 09.10.2024 у справі №807/1314/17 щодо обов`язкового оприлюднення проекту детального плану території, Верховний Суд зазначає про те, що за змістом вказаних норм права замовники містобудівної документації зобов`язані забезпечити: оприлюднення прийнятих рішень щодо розроблення містобудівної документації на місцевому рівні з прогнозованими правовими, економічними наслідками та наслідками для довкілля, у тому числі для здоров`я населення; оприлюднення проектів містобудівної документації на місцевому рівні, пояснювальної записки, розділу "Охорона навколишнього природного середовища" або звіту про стратегічну екологічну оцінку на своїх офіційних веб-сайтах, а також вільний доступ до такої інформації громадськості; реєстрацію, розгляд та врахування пропозицій громадськості до проектів містобудівної документації на місцевому рівні; проведення громадських слухань щодо проектів містобудівної документації на місцевому рівні; узгодження спірних питань між громадськістю і замовниками містобудівної документації на місцевому рівні через погоджувальну комісію; оприлюднення результатів розгляду пропозицій громадськості до проектів містобудівної документації на місцевому рівні. Порушення вказаного порядку, за наведеними вище висновками Верховного Суду є підставою для скасування актів про затвердження відповідної містобудівної документації.

Верховний Суд при оцінці доводів особи, яка подала касаційну скаргу, насамперед зазначає про те, що висновки у зазначених вище справах Верховним Судом були зроблені щодо правовідносин, які виникли до запровадженого Указом Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженого Законом України від 24.02.2022 № 2102-IX, в Україні з 24.02.2022 воєнного стану.

Між тим правовідносини, спір щодо яких виник у справі, яка переглядається, виникли під час дії воєнного стану. При цьому суд апеляційної інстанції у цій справі встановив, що 27.11.2023 на офіційному сайті відповідача опубліковано оголошення «Про початок підготовчого етапу до розробки проекту державного планування місцевого рівня «Детальний план території ур.«Полонина Руна». Відповідачем встановлено термін подачі зауважень щодо врахування інтересів громадськості при розробці детального плану території в його завдання на проектування та термін подачі зауважень щодо врахування інтересів громадськості до заяви про визначення обсягу стратегічної екологічної оцінки - 10 днів, з 27.11.2023 до 07.12.2023. Громадськості запропоновано звертатися з пропозиціями і зауваженнями до завдання на проектування до відділу містобудування та архітектури Тур`є-Реметівської сільської ради: с. Тур`ї Ремети, вул. Народна, 1, тел.: +38 (03145) 5-12-60, e-mail: .

29.12.2023 Тур`є-Реметівською сільською радою Ужгородського району опубліковано оголошення про початок процедури розгляду та врахування пропозицій громадськості у розгляді проекту містобудівної документації. В оголошенні вказано, що з пропозиціями та зауваженнями, а також для ознайомлення з матеріалами проекту громадськості запропоновано звертатись у відділ містобудування, архітектури, військового обліку та цивільного захисту Тур`є-Реметівської сільської ради: 89221, Закарпатська область, Ужгородський район, с. Тур`ї Ремети, вул. Народна, 1, тел.:+60, e-mail: . Замовником було встановлено термін подачі зауважень щодо врахування інтересів громадськості при розробці детального плану території та звіту про стратегічну екологічну оцінку 30 днів з 29.12.2023 до 29.01.2024.

Громадські слухання та обговорення було призначено на 30.01.2024 о 14:00 годині к.ч. у приміщенні Тур`є-Реметівської сільської ради за адресою: с. Тур`ї Ремети, вул. Народна.

В той же час, 05.01.2024 опубліковано повідомлення про внесення змін до початку розгляду проекту державного планування «Детальний план території ур. «Полонина Руна».

Також 05.01.2024 відповідачем було повторно опубліковано повідомлення про початок розгляду проекту державного планування «Детальний план території ур. «Полонина Руна», а також опубліковано в Єдиному реєстрі стратегічної екологічної оцінки.

Разом із вказаним повідомленням опубліковано проект «Детальний план території ур. «Полонина Руна» Тур`є-Реметівської сільської ради Ужгородського району Закарпатської області».

У вказаному повідомленні замовником було встановлено нові терміни подачі зауважень щодо врахування інтересів громадськості при розробці детального плану території та звіту про стратегічну екологічну оцінку, а саме з 05.01.2024 до 05.02.2024. Відповідно, громадські слухання та обговорення було перенесено на 06.02.2025 о 14:00 годині у приміщенні Тур`є-Реметівської сільської ради за адресою: с. Тур`ї Ремети, вул. Народна, 1. Разом із вказаним повідомленням відповідачем опубліковано на веб-сайті картографічні матеріали - схему планування території.

31.01.2024 опубліковано повідомлення про громадські слухання містобудівної документації детального плану території ур. «Полонина Руна», проведення яких заплановано 06.02.2024. У цьому повідомленні громадськості запропоновано ознайомитися з проєктом детального плану території, ур. «Полонина Руна» звітом про стратегічну екологічну на сайті Тур`є-Реметівської територіальної громади за адресою https://t-remeta.gov.ua, а також в приймальні Тур`є-Реметівської сільської ради за адресою: Україна, Закарпатська обл., Ужгородський район, с. Тур`ї Ремети, вул. Народна, 1, а також на сайті Тур`є-Реметівської сільської ради у пункті «Оголошення».

Повідомлено про забезпечення онлайн трансляції заходу на офіційній сторінці Тур`є-Реметівської сільської ради у мережі Фейсбук за посиланням: https://www.facebook.com/HROMADA.TuryaRemeta.

06.02.2024 відповідачем проведено громадські слухання детального плану території ур. «Полонина Руна», про що складено протокол № 1, який опубліковано на сайті сільської ради. Відповідно до вищевказаного Протоколу 1 на громадських слуханнях було зареєстровано 160 учасників та затверджено наступний порядок денний: 1) розгляд проекту «Детальний план ур. «Полонина Руна» Тур`є-Реметівської сільської ради Ужгородського району Закарпатської області» (доповідь представника розробника) та екологічних і гідрологічних аспектів у процесі проектування; 2) розгляд зауважень та пропозицій від громадськості; 3) виступ учасників громадських слухань. Громадські слухання відбувалися у відкритому режимі, проводилася їх веб-трансляція. Сканована копія протоколу та відеозапис громадських слухань були розміщені на офіційному веб-сайті замовника розроблення містобудівної документації.

Окрім цього, судом встановлено що 08.03.2024 на веб-сайті відповідача в розділі «Новини та події» опубліковане «Повідомлення про оприлюднення оновлених матеріалів документу державного планування «Детального плану території ур. «Полонина Руна», із змісту якого вбачається, що відповідне громадське обговорення завершено 7 березня 2024 року. Додатками до такого повідомлення прикріплені основні розділи та оновлена графічна частина документу державного планування, в режимі доступності до скачування, в тому числі, «КНИГА 1 ПОЯСНЮВАЛЬНА ЗАПИСКА», «Графічна частина містобудівної документації», «КНИГА 2 ЗВІТ ПРО СТРАТЕГІЧНУ ЕКОЛОГІЧНУ ОЦІНКУ», «Лист від 002/24 від 05.03.2024 «Про погодження розділу інженерно-технічних заходів цивільного захисту у містобудівній документації», «Довідка про консультації з органами виконавчої влади», «Довідка про громадське обговорення у процесі стратегічної екологічної оцінки», «Пропозиції (зауваження), у врахуванні яких відмовлено» та «Протокол громадських слухань».

Судом також встановлено, що 27.02.2024 на офіційному сайті відповідача опубліковано оголошення «Про продовження строку громадського обговорення проекту державного планування «Детальний план території ур.«Полонина Руна», відповідно до якого у зв`язку з чисельними письмовими зверненнями громадськості, що надійшли після 06.02.2024, громадські обговорення проекту державного планування «Детальний план території ур.«Полонина Руна»» продовжено до 07.03.2024 року, відповідно до частини 5 статті 21 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», частини 6 статті 12 Закону України «Про стратегічну екологічну оцінку».

З метою забезпечення додаткової можливості реалізації права громадськості на подання зауважень і пропозицій до проекту державного планування «Детального плану території ур.«Полонина Руна»», а також необхідністю встановлення додаткового строку для їх розгляду та врахування, Тур`є-Реметівська сільська рада Ужгородського району продовжила строк громадського обговорення до 07.03.2024 (включно).

14.03.2024 опубліковано оголошення про утворення погоджувальної комісії щодо вирішення спірних питань, які виникли під час громадського обговорення проєктів містобудівної документації на місцевому рівні - сторінка 6 публікація 7 від 14.03.2024 https://t-remeta.gov.ua/ogoloshennia/ogoloshennia-pro-utvorennia-pogodzhuvalnoyikomisiyi-iz-virishennia-spirnih-pitan-iaki-vinikli-pid-chas-gromadskogo obgovorenniaproektiv-mistobudivnoyi-dokumentatsiyi-na-mistsevomu-rivni.

За змістом вказаного оголошення, з метою врахування пропозицій громадськості та спірних питань, що надійшли у процесі проведення громадських обговорень проекту містобудівної документації «Детальний план території ур.«Полонина Руна» Тур`є-Реметівської сільської ради Ужгородського району Закарпатської області», виконавчим комітетом сільської ради було затверджено склад погоджувальної комісії з розгляду спірних питань, що виникли у процесі громадського обговорення.

Засідання погоджувальної комісії відбудеться на 19.03.2024 о 15:00 год. в приміщенні ЦНАПу за адресою: с. Тур`ї Ремети, вул. Народна, 1 А, Ужгородського району, Закарпатської області.

Разом з вказаним оголошенням опубліковано рішення виконавчого комітету «Про утворення та затвердження складу погоджувальної комісії з розгляду проекту містобудівної документації» № 50 від 12.03.2024.

Окрім вказаного судом досліджено також публікації на офіційному веб-сайті Тур`є-Реметівської сільської ради Ужгородського району щодо громадського обговорення проекту Детального плану території урочище «Полонина Руна» для будівництва вітрової електростанції розділ Громадські обговорення https://t-remeta.gov.ua/gromadski-obgovorennia, громадські слухання https://t-remeta.gov.ua/gromadski-obgovorennia/gromadski-sluhannia, а зокрема:

1. Протокол №1 громадських слухань щодо врахування громадських інтересів при обговоренні містобудівної документації "Детальний план території ур. «Полонина Руна» Тур`є-Реметівської сільської ради Ужгородського району Закарпатської області та відеозапис громадських слухань від 06.02.2024 доступний для перегляду на Офіційній сторінці Тур`є-Реметівської сільської ради у мережі Фейсбук: https://www.facebook.com/HROMADA.TuryaRemeta Ютуб: www.youtube.com/@T-Remety Додаток 1. Дата публікації 12.02.2024.

2. 08.03.2024 на веб-сайті відповідача в розділі «Новини та події» опубліковане «Повідомлення про оприлюднення оновлених матеріалів документу державного планування «Детального плану території ур.«Полонина Руна», із змісту якого вбачається, що відповідне громадське обговорення завершено 07.03.2024.

Додатками до такого повідомлення прикріплені основні розділи та оновлена графічна частина документу державного планування, в режимі доступності до скачування, в тому числі, «КНИГА 1 ПОЯСНЮВАЛЬНА ЗАПИСКА», «Графічна частина містобудівної документації», «КНИГА 2 ЗВІТ ПРО СТРАТЕГІЧНУ ЕКОЛОГІЧНУ ОЦІНКУ», «Лист від 002/24 від 05.03.2024 «Про погодження розділу інженерно-технічних заходів цивільного захисту у містобудівній документації», «Довідка про консультації з органами виконавчої влади», «Довідка про громадське обговорення у процесі стратегічної екологічної оцінки», «Пропозиції (зауваження), у врахуванні яких відмовлено» та «Протокол громадських слухань».

3. Протокол засідання погоджувальної комісії щодо розгляду спірних питань, що виникли у процесі проведення громадських обговорень проєкту містобудівної документації «Детальний план території ур. «Полонина Руна» Тур`є-Реметівської сільської ради Ужгородського району Закарпатської області» з додатками, відеозапис погоджувальної комісії, дата публікації 21.03.2024.

З огляду на вищенаведене, суд апеляційної інстанції встановив, що відповідно до пункту 7 статті 19 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» доступ до матеріалів детального плану території був забезпечений шляхом надання їх за запитом на інформацію, оприлюднення у формі відкритих даних на Єдиному державному веб-порталі даних - Єдиний реєстр стратегічної екологічної оцінки та оприлюднення на офіційному веб-сайті Тур`є-Реметівської сільської ради у встановленому порядку.

Крім того, судом апеляційної інстанції враховане і актуальне станом на час спірних правовідносин правове регулювання.

Зокрема, пунктом 3 Указу Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 встановлено, що у зв`язку із введенням в Україні воєнного стану тимчасово, на період дії правового режиму воєнного стану, можуть обмежуватися конституційні права і свободи людини і громадянина, передбачені статтями 30 - 34, 38, 39, 41 - 44, 53 Конституції України, а також вводитися тимчасові обмеження прав і законних інтересів юридичних осіб в межах та обсязі, що необхідні для забезпечення можливості запровадження та здійснення заходів правового режиму воєнного стану, які передбачені частиною першою статті 8 Закону України «Про правовий режим воєнного стану».

Зміст правового режиму воєнного стану, порядок його введення та скасування, правові засади діяльності органів державної влади, військового командування, військових адміністрацій, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій в умовах воєнного стану, гарантії прав і свобод людини і громадянина та прав і законних інтересів юридичних осіб визначає Закон України від 12.05.2015 № 389-VIII «Про правовий режим воєнного стану».

Згідно частини 10 статті 9 цього Закону у період дії воєнного стану на акти органів місцевого самоврядування, військово-цивільних адміністрацій та військових адміністрацій, а також їх посадових осіб не поширюються вимоги пункту 3 частини першої (у частині оприлюднення проектів актів), частини четвертої статті 15 Закону України «Про доступ до публічної інформації», Закону України «Про засади державної регуляторної політики у сфері господарської діяльності» та Закону України «Про державну допомогу суб`єктам господарювання».

З огляду на вказану норму права, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що у період дії воєнного стану вимоги Закону України «Про засади державної регуляторної політики у сфері господарської діяльності» не поширюються у повному обсязі на усі без винятку акти органів місцевого самоврядування та їх посадових осіб, у тому числі щодо розроблення, розгляду, прийняття та оприлюднення проєктів таких актів у порядку, встановленому вищезгаданим Законом. Відтак цей суд виснував, що відповідачем було дотримано процедуру оприлюднення і обговорення оскарженого нормативно-правового акту органу місцевого самоврядування з урахуванням особливостей, визначених законодавством, що регулює правовий режим воєнного стану.

За таких обставин справи та їх правового регулювання правовідносини, за якими зроблені висновки Верховного Суду про застосування норм статей 19, 21 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» у постановах від 04.09.2019 у справі №0940/1392/18, від10.07.2018 у справі №369/7675/14-а, від 14.08.2018 у справі №695/725/15-а, від 19.06.2019 у справі №815/1884/18, від 13.03.2020 у справі №320/6466/18, від 15.04.2020 у справі №702/1384/26-а, від 09.10.2024 у справі №807/1314/17 є відмінними від тих, які є у справі, яка переглядається.

Зокрема за обставинами справи, що переглядається, суд апеляційної інстанції встановив дотримання відповідачем процедури оприлюднення та обговорення проекту нормативно-правового акту органу місцевого самоврядування. Також цей суд застосував інше ніж у вказаних скаржником справах нормативно-правове регулювання спірних правовідносин - застосування норм Указу Президента України від 24.02.2022 № 64/2022, Закону України від 12.05.2015 року №389-VIII «Про правовий режим воєнного стану».

Висновки ж Верховного Суду щодо застосування норм статей 19, 21 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» у їх взаємному зв`язку з приписами Президента України від 24.02.2022 № 64/2022, Закону України від 12.05.2015 № 389-VIII «Про правовий режим воєнного стану» в частині визначення процедури оприлюднення проекту нормативно-правового акту і його обговорення відсутні, а така підстава для касаційного оскарження особою, яка подала касаційну скаргу, не зазначена.

Відтак, Верховний Суд відхиляє посилання скаржника на пункт 1 частини четвертої статті 328 КАС України.

Відповідно до пункту 4 частини п`ятої статті 332 КАС України касаційна скарга не приймається до розгляду і повертається суддею-доповідачем також, якщо у касаційній скарзі не викладені передбачені цим Кодексом підстави для оскарження судового рішення в касаційному порядку.

Отже, скаржником не викладені передбачені статтею 328 КАС України підстави, за яких оскаржувані судові рішення можуть бути переглянуті судом касаційної інстанції на підставі пункту 1 частини четвертої статті 328 КАС України, тому касаційну скаргу необхідно повернути особі, яка її подала, на підставі пункту 4 частини п`ятої статті 332 КАС України.

Керуючись статтями 248, 329, 334, 335, 338 КАС України, Верховний Суд,-

У Х В А Л И В:

Касаційну скаргу Міжнародної благодійної організації «Екологія-Право-Людина» на рішення Закарпатського окружного адміністративного суду від 21.08.2025 та постанову Восьмого апеляційного адміністративного суду від 27.11.2025 у справі № 260/5885/24 за позовом Міжнародної благодійної організації «Екологія - Право - Людина» до Тур`я-Реметівської сільської ради Ужгородського району Закарпатської області, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: на стороні відповідача - Товариство з обмеженою відповідальністю «Вітряний Парк Турянський», на стороні позивача - ОСОБА_1 , третя особа без самостійних вимог на предмет спору - Державне спеціалізоване господарське підприємство «Ліси України», про визнання протиправним та скасування рішення повернути особі, яка її подала.

Копію ухвали про повернення касаційної скарги надіслати учасникам справи.

Повернення касаційної скарги не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не може бути оскаржена

Суддя-доповідач В.М. Шарапа