Справа № 160/32131/25
Суддя: Олійник Віктор Миколайович
Дата ухвалення: 2026-01-19 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді Олійника В. М.
розглянувши у письмовому провадженні у місті Дніпрі адміністративну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити певні дії,-
07 листопада 2025 року представник ОСОБА_1 через систему «Електронний суд» звернулася до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради, в якій просить:
визнати протиправним та скасувати наказ Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради від 25.09.2025 року №13п, на підставі якого здійснено позаплановий захід перевірки на об`єкті за адресою: АДРЕСА_1 ;
визнати протиправним та скасувати припис Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради від 14.10.2025 року про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, складений на ОСОБА_1 за результатами позапланової перевірки на об`єкті за адресою: АДРЕСА_1 ;
визнати протиправною та скасувати постанову Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради №7А/24102025 від 24.10.2025 року про накладення адміністративного стягнення у вигляді штрафу за правопорушення, передбачене ч.5 ст.96 КУпАП, винесену начальником Управління Ратич Надією Миколаївною відносно ОСОБА_1 .
В обґрунтування позову представник позивача зазначила, що на підставі наказу Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради від 25.09.2025 року №13-п та направлення для проведення позапланового заходу від 26.09.2025 року № 13, у період з 01.10.2025 по 14.10.2025 року було проведено позапланову перевірку на об`єкті будівництва, розташованому за адресою: АДРЕСА_1 , щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, замовником будівництва зазначено - ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ).
За результатами перевірки начальником відділу державного архітектурно-будівельного контролю Управління Дніпровської міської ради Вергуновим Юрієм Вікторовичем було складено:
Припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 14.10.2025 року, яким позивачеві поставлено вимогу усунути нібито встановлені порушення, пов`язані з проведенням будівельних робіт на вказаному об`єкті;
Протокол про адміністративне правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 14.10.2025 року, в якому вказано на можливе порушення вимог ч. 1, 2 ст. 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності»;
Постанову начальника управління Ратич Надії Миколаївни №7А/24102025 від 24.10.2025 року, якою ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 5 статті 96 Кодексу України про адміністративні правопорушення, та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 10 200 грн.
Відповідно до постанови №7А/24102025, замовник будівництва ОСОБА_1 провів будівельні роботи, а саме реконструкцію прибудови В-1 шляхом надбудови другого та третього поверхів за адресою: м. Дніпро, вул. Михайла Грушевського, 49, без отримання дозвільного документа, який дає право на виконання будівельних робіт щодо об`єктів із незначними наслідками (СС1), чим порушено ч.1, 2 ст.36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», п.13 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13 квітня 2011 р. №466.
ОСОБА_1 вважає протиправними та такими, що підлягають скасуванню, наказ Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради від 25.09.2025 року №13п, на підставі якого здійснено позаплановий захід перевірки на об`єкті за адресою: АДРЕСА_1 ; припис Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради від 14.10.2025 року про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, складений на ОСОБА_1 за результатами позапланової перевірки на об`єкті за адресою: АДРЕСА_1 та постанову Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради №7А/24102025 від 24.10.2025 року про накладення адміністративного стягнення у вигляді штрафу за правопорушення, передбачене ч.5 ст.96 КУпАП винесену начальником Управління Ратич Надією Миколаївною відносно ОСОБА_1 , оскільки відповідачем порушено законодавчу заборону проведення перевірок у період дії воєнного стану, відсутній факт здійснення будівельних робіт позивачем та позивач не є замовником об`єкта будівництва, у зв`язку з чим представник позивача звернулася до суду з цим позовом.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 11.11.2025 року провадження у справі відкрито за правилами спрощеного позовного провадження без виклику учасників справи.
11.11.2025 року на адресу Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради направлено ухвалу про відкриття провадження по справі та примірник позовної заяви з додатками.
12.11.2025 року Управлінням державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради отримано ухвалу про відкриття провадження по справі та примірник позовної заяви з додатками, що підтверджується довідкою про доставку електронного листа в системі "Електронний суд", яка міститься в матеріалах справи.
Щодо підстав для проведення перевірки, представник відповідача зазначив наступне.
Постановою Кабінету Міністрів України від 13.03.2022 №303 «Про припинення заходів державного нагляду (контролю) і державного ринкового нагляду в умовах воєнного стану» (зі змінами), встановлені певні обмеження щодо здійснення державного архітектурно-будівельний контроль.
Контроль може здійснюватися за наявності загрози, що має негативний вплив на права, законні інтереси, життя та здоров`я людини, захист навколишнього природного середовища та забезпечення безпеки держави, а також для виконання міжнародних зобов`язань України протягом періоду воєнного стану дозволити здійснення позапланових заходів державного нагляду (контролю) на підставі рішень центральних органів виконавчої влади, що забезпечують формування державної політики у відповідних сферах (пункт 2 Постанови КМУ).
У даному випадку, до Дніпровської міської ради надійшло колективне звернення мешканців будинку по АДРЕСА_1 в особі Протасова Володимира Миколайовича від 28.03.2025 (реєстраційний індекс П-841 від 31.03.2025), яке в подальшому було передано в Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради та зареєстровано 07.04.2025 вх. №П-11.
Відповідно до вимог Порядку №553 звернення було розглянуто комісією щодо розгляду звернень у сфері містобудівної діяльності при управлінні та складено висновок засідання комісії від 24.04.2025 року та зазначено, що комісія ухвалила пропозицію звернутися до Міністерства розвитку громад та територій України для отримання рішення про здійснення позапланового заходу державного контролю на об`єкті будівництва.
У подальшому, у зв`язку з тривалим неотриманням відповіді від Міністерства розвитку громад та територій України, управлінням повторно було призначено до розгляду комісією вищезазначеного звернення.
За результатами розгляду складено висновок засідання комісії від 10.07.2025 року та зазначено, що комісія ухвалила пропозицію звернутися до Міністерства розвитку громад та територій України для отримання рішення про здійснення позапланового заходу державного контролю на об`єкті будівництва.
З цією метою управління звернулося до Міністерства розвитку громад та територій України з листом від 11.07.2025 № 1/1-19, за результатами розгляду якого Міністерством розвитку громад та територій України було видано наказ від 12.09.2025 № 1383, яким погоджено відповідну позапланову перевірку у сфері містобудівної діяльності.
Про проведення позапланової перевірки було видано наказ Управління від 25 вересня 2025 року за № 13п та виписано направлення від 26.09.2025 року за № 13 про проведення позапланової перевірки на об`єкті будівництва, що розташований за адресою: м. Дніпро. вул. Михайла Грушевського, 49 зі сторони вул. Свєтлова у м. Дніпро.
Згідно з інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна що розташований за адресою: АДРЕСА_1 , наявна інформація, що в період з 27.08.2020 по 14.08.2025 даний об`єкт належав ОСОБА_1 .
За час володіння, площа об`єкта була збільшена з 1080,60 (одна тисяча вісімдесят цілих шістдесят десятих) кв. м. до 1299,2 (одна тисяча двісті дев`яносто дев`ять цілих дві десятих) кв. м., що підтверджується договором купівлі-продажу та договором пожертви.
Таким чином, на думку представника відповідача, доведений факт, що самочинне будівництво було здійснено Каснером Богданом Васильовичем.
За таких умов доводи позивача, що ним не здійснювалася добудова, є помилковими, а посилання на акт про вчинення порушення законодавства про охорону культурної спадщини від 25.06.2025 № 11/6-11, складений начальником юридичного відділу управління з питань охорони культурної спадщини Дніпровської міської ради, можуть бути враховані лише в частині порушення Закону України «Про охорону культурної спадщини» та як підтвердження факту виконання самочинних будівельних робіт, які не були погоджені в установленому законодавством порядку.
Щодо результатів перевірки, представник відповідача зазначив наступне.
Пунктами 16, 17 Порядку передбачено: За результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.
У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт».
Форми зазначених документів затверджено Наказом Міністерства регіонального розвитку будівництва та житлово-комунального господарства України від 15.05.2012 №240.
Акт, припис, протокол, які були складені під час перевірки, відповідають встановленим формам.
Щодо виконання будівельних робіт, представник відповідача зазначив наступне.
Згідно з положеннями Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» замовник має право виконувати будівельні роботи після: подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об`єктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) та щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта та які не потребують отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об`єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України ( ч. 1 ст. 34 Закону).
Відповідно до Порядку виконання будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 №466, будівельні роботи можуть виконуватися замовником після отримання документа, що посвідчує право власності чи користування земельною ділянкою або договору суперфіцію, подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт - щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) та об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта (п.5 Порядку 466).
Пунктом 13 Порядку 466 передбачено що повідомлення про початок виконання підготовчих робіт, повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, та повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), повідомлення про зміну даних у зазначених повідомленнях за формою згідно з додатками 1, 2 і 2-1 подається замовником (його уповноваженою особою) до відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю.
Орган державного архітектурно-будівельного контролю протягом п`яти робочих днів з дня надходження повідомлення вносить інформацію, зазначену у повідомленні, до Реєстру будівельної діяльності (крім об`єктів, на які поширюється дія Закону України "Про державну таємницю") згідно з цим Порядком та Порядком ведення Єдиної державної електронної системи у сфері будівництва, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 23 червня 2021 р. № 681.
Однак, ОСОБА_1 до управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради не звертався з відповідним повідомленням про початок виконання будівельних робіт.
Таким чином, законних підстав для виконання будь-яких підготовчих або будівельних робіт у позивача не було.
Щодо постанови про накладення штрафу, представник відповідача зазначив наступне.
Частина 5 стаття 96 Кодексу України про адміністративні правопорушення: «Виконання будівельних робіт без подання повідомлення про початок виконання зазначених робіт, а також наведення недостовірних даних у такому повідомленні, вчинені щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), крім порушень, передбачених частиною 4 статті - тягнуть за собою накладення штрафу від п`ятисот до шестисот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян».
Статтею 251 Кодексу України про адміністративні правопорушення закріплено, що доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.
Орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.
24 жовтня 2025 року за результатами розгляду справи про адміністративне правопорушення у сфері містобудівної діяльності начальником управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради Ратич Н. М. було винесено постанову №7А/24102025 щодо ОСОБА_1 за адміністративне правопорушення, передбачене ч.5 ст.96 Кодексу України про адміністративні правопорушення.
Таким чином, відповідачем було дотримано порядок проведення позапланової перевірки в сфері містобудівної діяльності та порядок накладення адміністративного стягнення у вигляді штрафу за правопорушення в сфері містобудівної діяльності.
З урахуванням викладеного, представник відповідача просить відмовити в задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 .
Дослідивши письмові докази, наявні в матеріалах справи в їх сукупності, проаналізувавши норми чинного законодавства України, суд встановив наступні обставини.
Згідно з інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна, який розташований за адресою: АДРЕСА_1 , наявна інформація, що в період з 27.08.2020 по 14.08.2025 року об`єкт належав ОСОБА_1 .
Згідно до витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно №435990046 від 14.08.2025 року, право власності на будівлю за адресою: АДРЕСА_1 зареєстровано за БО «Благодійний фонд "Допомагаємо Разом"».
З матеріалів справи вбачається, що до Дніпровської міської ради надійшло колективне звернення мешканців будинку по АДРЕСА_1 в особі ОСОБА_2 від 28.03.2025 (реєстраційний індекс П-841 від 31.03.2025), яке в подальшому було передано в Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради та зареєстровано 07.04.2025 вх.№П-11.
Відповідно до вимог Порядку №553 звернення було розглянуто комісією щодо розгляду звернень у сфері містобудівної діяльності при управлінні та складено висновок засідання комісії від 24.04.2025 року і зазначено, що комісія ухвалила пропозицію звернутися до Міністерства розвитку громад та територій України для отримання рішення про здійснення позапланового заходу державного контролю на об`єкті будівництва.
У подальшому, у зв`язку з тривалим неотриманням відповіді від Міністерства розвитку громад та територій України, управлінням повторно було призначено до розгляду комісією вищезазначеного звернення.
За результатами розгляду складено висновок засідання комісії від 10.07.2025 року і зазначено, що комісія ухвалила пропозицію звернутися до Міністерства розвитку громад та територій України для отримання рішення про здійснення позапланового заходу державного контролю на об`єкті будівництва.
З цією метою, управління звернулося до Міністерства розвитку громад та територій України з листом від 11.07.2025 №1/1-19, за результатами розгляду якого Міністерством розвитку громад та територій України було видано наказ від 12.09.2025 №1383, яким погоджено відповідну позапланову перевірку у сфері містобудівної діяльності.
Про проведення позапланової перевірки було видано наказ Управління від 25 вересня 2025 року за № 13п та виписано направлення від 26.09.2025 року за № 13 про проведення позапланової перевірки на об`єкті будівництва, що розташований за адресою: м. Дніпро. вул. Михайла Грушевського, 49 зі сторони вул. Свєтлова у м. Дніпро.
На підставі наказу Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради від 25.09.2025 року №13-п та направлення для проведення позапланового заходу від 26.09.2025 року № 13, у період з 01.10.2025 по 14.10.2025 року було проведено позапланову перевірку на об`єкті будівництва, розташованому за адресою: м. Дніпро, вул. Михайла Грушевського, 49, щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, замовником будівництва зазначено - ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ), за результатами якої начальником відділу державного архітектурно-будівельного контролю Управління Дніпровської міської ради Вергуновим Юрієм Вікторовичем складено:
1) Припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 14.10.2025 року, яким позивачеві поставлено вимогу усунути встановлені порушення, пов`язані з проведенням будівельних робіт на вказаному об`єкті;
2) Протокол про адміністративне правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 14.10.2025 року, в якому вказано на порушення вимог частин 1, 2 ст. 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності»;
Також, складено постанову начальника управління Ратич Надії Миколаївни №7А/24102025 від 24.10.2025 року, якою ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 5 статті 96 Кодексу України про адміністративні правопорушення, та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 10 200 грн.
Відповідно до постанови №7А/24102025, замовник будівництва ОСОБА_1 провів будівельні роботи, а саме реконструкцію прибудови В-1 шляхом надбудови другого та третього поверхів за адресою: м. Дніпро, вул. Михайла Грушевського, 49, без отримання дозвільного документа, який дає право на виконання будівельних робіт щодо об`єктів із незначними наслідками (СС1), чим порушено ч. ч. 1, 2 ст.36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», п.13 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13 квітня 2011 р. №466.
ОСОБА_1 вважає протиправними та такими, що підлягають скасуванню, наказ Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради від 25.09.2025 року №13п, на підставі якого здійснено позаплановий захід перевірки на об`єкті за адресою: АДРЕСА_1 ; припис Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради від 14.10.2025 року про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, складений на ОСОБА_1 за результатами позапланової перевірки на об`єкті за адресою: АДРЕСА_1 та постанову Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради №7А/24102025 від 24.10.2025 року про накладення адміністративного стягнення у вигляді штрафу за правопорушення, передбачене ч.5 ст.96 КУпАП, винесену начальником Управління Ратич Надією Миколаївною відносно ОСОБА_1 , оскільки відповідачем порушено законодавчу заборону проведення перевірок у період дії воєнного стану, відсутній факт здійснення будівельних робіт позивачем та позивач не є замовником об`єкта будівництва, у зв`язку з чим представник позивача звернулася до суду з цим позовом.
Вирішуючи позовні вимоги по суті, суд виходить з наступного.
Відповідно до частини 2 статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Абзацом 2 частини 1 статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» визначено, що державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.
Абзацом 2 частини 1 статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» визначено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.
Частиною 1 пункту 2 постанови Кабінету Міністрів України від 19.08.2015 року №671 «Деякі питання діяльності органів державного архітектурно-будівельного контролю» встановлено, що органи державного архітектурно-будівельного контролю є правонаступниками прав та обов`язків Державної архітектурно-будівельної інспекції щодо здійснення переданих повноважень відповідно до Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».
Згідно зі статтею 3 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» до органів державного архітектурно-будівельного контролю належать:
1) структурні підрозділи з питань державного архітектурно-будівельного контролю Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій;
2) виконавчі органи з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад.
Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю затверджений Постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року №553 і визначає процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.
Відповідно до пункту 5 Порядку №553 Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок.
Відповідно до пункту 7 Порядку №553 позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.
Пункт 7 Порядку №553 закріплює, що підставою для проведення позапланової перевірки може бути:
- подання суб`єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об`єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням;
- необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів;
- виявлення факту самочинного будівництва об`єкта;
- перевірка виконання суб`єктом містобудівної діяльності вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю;
- вимога головного інспектора будівельного нагляду Держархбудінспекції щодо проведення перевірки за наявності підстав, встановлених законом;
- звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності;
- вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.
Порядок №553 доповнено пунктом 7-1 згідно з Постановою КМУ №303 від 29.03.2021 року, де зазначено, з метою розгляду отриманих звернень фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності при органі державного архітектурно-будівельного контролю утворюється комісія щодо розгляду звернень у сфері містобудівної діяльності.
Комісія здійснює колегіальний розгляд звернень фізичних чи юридичних осіб.
Керівник органу державного архітектурно-будівельного контролю затверджує склад комісії та визначає її чисельність.
До складу комісії входять посадові особи органу державного архітектурно-будівельного контролю.
Комісія розглядає звернення протягом десяти робочих днів з дати їх надходження.
Орган державного архітектурно-будівельного контролю не пізніше ніж за чотири дні до дня розгляду заяви повідомляє заявнику та замовнику про час і місце засідання Комісії шляхом розміщення оголошення на офіційному веб-сайті зазначеного органу та додатково телефонограмою (якщо номер телефону зазначено у зверненні) або з використанням електронної пошти (якщо адресу електронної пошти зазначено у зверненні, доданих до нього документах).
Розгляд звернень здійснюється за участю заявника та замовника або їх представників.
Заявник, замовник та/або їх представники мають право надавати пояснення та подавати додаткові матеріали з питань, зазначених у зверненні, з обов`язковим відображенням відповідної інформації у протоколі.
У разі неявки замовника або його представника після належного їх повідомлення у спосіб, визначений абзацом шостим цього пункту, заява розглядається без його участі.
У разі неявки заявника розгляд заяви переноситься на іншу дату, про що замовник і заявник повідомляються у спосіб, визначений абзацом шостим цього пункту.
У разі повторної неявки заява залишається без розгляду.
За результатами розгляду звернення комісія шляхом голосування приймає рішення, що оформлюється відповідним висновком.
Рішення вважається прийнятим, якщо за нього проголосувало не менше половини персонального складу комісії. У разі рівного розподілу голосів голос голови комісії є вирішальним.

Висновок комісії повинен обов`язково містити дату та місце проведення засідання комісії; склад комісії, що здійснювала розгляд звернення, та результати голосування ("за", "проти" чи "утримався"); реквізити та суть звернення; рекомендацію органу державного архітектурно-будівельного контролю щодо обґрунтованості або необґрунтованості позапланової перевірки, а також необхідності її проведення на підставі звернення.

З урахуванням рекомендацій, наведених у висновку комісії, видається наказ за підписом керівника або уповноваженого заступника керівника органу державного архітектурно-будівельного контролю про проведення позапланової перевірки.

Постановою Кабінету Міністрів України від 13.03.2022 року №303 «Про припинення заходів державного нагляду (контролю) і державного ринкового нагляду в умовах воєнного стану» (зі змінами), встановлені певні обмеження щодо здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Відповідно до пункту 2 Постанови №303 контроль може здійснюватися за наявності загрози, що має негативний вплив на права, законні інтереси, життя та здоров`я людини, захист навколишнього природного середовища та забезпечення безпеки держави, а також для виконання міжнародних зобов`язань України протягом періоду воєнного стану дозволити здійснення позапланових заходів державного нагляду (контролю) на підставі рішень центральних органів виконавчої влади, що забезпечують формування державної політики у відповідних сферах.

З матеріалів справи встановлено, що до Дніпровської міської ради надійшло колективне звернення мешканців будинку по АДРЕСА_1 в особі Протасова Володимира Миколайовича від 28.03.2025 (вх.№П-841 від 31.03.2025 року), яке у подальшому було передано в Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради та зареєстровано 07.04.2025 року вх.№П-11.

Відповідно до вимог Порядку №553 звернення було розглянуто комісією щодо розгляду звернень у сфері містобудівної діяльності при управлінні та складено висновок засідання комісії від 24.04.2025 року, де зазначено, що комісія ухвалила пропозицію звернутися до Міністерства розвитку громад та територій України для отримання рішення про здійснення позапланового заходу державного контролю на об`єкті будівництва.

Також за результатами розгляду складено висновок засідання комісії від 10.07.2025 року, де зазначено, що комісія ухвалила пропозицію звернутися до Міністерства розвитку громад та територій України для отримання рішення про здійснення позапланового заходу державного контролю на об`єкті будівництва.

У подальшому, Управління звернулося до Міністерства розвитку громад та територій України з листом від 11.07.2025 року №1/1-19, за результатами розгляду якого Міністерством розвитку громад та територій України було видано наказ від 12.09.2025 року №1383, яким погоджено відповідну позапланову перевірку у сфері містобудівної діяльності.

Про проведення позапланової перевірки було видано наказ Управління від 25 вересня 2025 року №13п та виписано направлення від 26.09.2025 року №13 про проведення позапланової перевірки на об`єкті будівництва, що розташований за адресою: м.Дніпро, вул. Михайла Грушевського, 49 зі сторони вул. Свєтлова у м.Дніпро.

Листом Управління від 26.09.2025 року №9/1-79 року ОСОБА_1 повідомлено про необхідність бути присутнім під час проведення позапланової перевірки на об`єкті будівництва, що розташований за адресою: м. Дніпро. вул. Михайла Грушевського, 49 зі сторони вул. Свєтлова у м.Дніпро (чек АТ Укрпошта від 26.09.2025 відправлення №430).

Згідно з інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна, який розташований за адресою: АДРЕСА_1 , судом встановлено, що в період з 27.08.2020 по 14.08.2025 року даний об`єкт належав ОСОБА_1 .

За час володіння площа об`єкта була збільшена з 1080,60 кв.м. до 1299,2 кв.м., що підтверджується відповідними договором купівлі-продажу та договором пожертви.

Таким чином, судом вбачається, що самочинне будівництво здійснено саме ОСОБА_1 .

А отже, доводи позивача, що ним не здійснювалася добудова, не можуть бути взятими до уваги суду, а посилання на акт про вчинення порушення законодавства про охорону культурної спадщини від 25.06.2025 року №11/6-11, який складеним начальником юридичного відділу управління з питань охорони культурної спадщини Дніпровської міської ради, може бути врахований лише в частині порушення Закону України «Про охорону культурної спадщини».

Відповідно до частин 1, 2 статті 38 Закону №3038-VІ у разі виявлення факту самочинного будівництва об`єкта, перебудова якого з метою усунення істотного відхилення від проекту або усунення порушень законних прав та інтересів інших осіб, істотного порушення будівельних норм є неможливою, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю видає особі, яка здійснила (здійснює) таке будівництво, припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил з визначенням строку для добровільного виконання припису.

Форму направлення на проведення планової/позапланової перевірки затверджено Наказом Міністерства регіонального розвитку будівництва та житлово-комунального господарства України від 15.05.2012 року №240.

У посадових осіб управління при проведенні позапланової перевірки було належним чином оформлене направлення на проведення позапланової перевірки.

Щодо вжиття заходів повідомлення позивача про проведення позапланової перевірки, суд виходить з наступного.

Згідно з положеннями статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року №553, позивачеві було направлено лист від 26.09.2025 року № 9/1-79 року, яким повідомлено про необхідність бути присутнім під час проведення позапланової перевірки на об`єкті будівництва, що розташований за адресою: м. Дніпро. вул. Михайла Грушевського, 49 зі сторони вул. Свєтлова у м. Дніпро (чек АТ Укрпошта від 26.09.2025 відправлення №430).

Пунктом 13 Порядку №553 визначено, що суб`єкт містобудування щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право:

- вимагати від посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю дотримання вимог законодавства;

- перевіряти наявність у посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю службових посвідчень;

- бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю; подавати в письмовій формі свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки.

Відтак, присутність ОСОБА_1 або його представника під час проведення позапланової перевірки є правом, а не обов`язком.

Пунктами 16, 17 Порядку №553 передбачено, що за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт.

З матеріалів справи вбачається, що за результатами перевірки Управлінням державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради були складені акт за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності від 14.10.2025 року №3, протокол про адміністративне правопорушення від 14.10.2025 року, припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 14.10.2025, де зазначені порушення у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, зокрема:

Замовник будівництва ОСОБА_1 за адресою: АДРЕСА_1 , без отримання дозвільного документа, який дає право на виконання будівельних робіт щодо об`єктів що за класом наслідків (відповідальності) належить до об`єктів з незначними наслідками (СС1), проводить будівельні роботи, а саме реконструкцію прибудови В1-1 шляхом надбудови другого та третього поверхів.

Зазначені роботи з реконструкції прибудови В1-1 виконувалися самовільно, без належним чином затвердженого проекту, чим порушено вимоги частини 1, 2 статті 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», пункт 13 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 року №466.

Відповідно до пункту 21 Порядку №553 вищевказані документи були направлені позивачеві засобами поштового зв`язку, що підтверджується розрахунковими документами про направлення поштових відправлень (чек ПАТ «Укрпошта» від 17.10.2025 року відправлення №205), яке було отримано позивачем 21.10.2025 року, що підтверджено рекомендованим повідомленням, в якому наявний підпис про отримання.

Таким чином, ОСОБА_1 належним чином повідомлений про місце, дату та час розгляду справи про адміністративне правопорушення в сфері містобудівної діяльності щодо нього.

Згідно з частиною 1 статті 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» замовник має право виконувати будівельні роботи після подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об`єктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), та щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта та які не потребують отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об`єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до пункту 5 Порядку виконання будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 №466, будівельні роботи можуть виконуватися замовником після отримання документа, що посвідчує право власності чи користування земельною ділянкою, або договору суперфіцію подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт - щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) та об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта.

Пунктом 13 Порядку 466 передбачено, що повідомлення про початок виконання підготовчих робіт, повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, та повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) повідомлення про зміну даних у зазначених повідомленнях за формою згідно з додатками 1, 2 і 2-1 подається замовником (його уповноваженою особою) до відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Орган державного архітектурно-будівельного контролю протягом п`яти робочих днів з дня надходження повідомлення вносить інформацію, зазначену у повідомленні, до Реєстру будівельної діяльності (крім об`єктів, на які поширюється дія Закону України Про державну таємницю) згідно з цим Порядком та Порядком ведення Єдиної державної електронної системи у сфері будівництва, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 23 червня 2021 р. № 681.

ОСОБА_1 до управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради не звертався з відповідним повідомленням про початок виконання будівельних робіт.

Таким чином, законних підстав для виконання будь-яких підготовчих або будівельних робіт у ОСОБА_1 не було.

Частиною 5 стаття 96 Кодексу України про адміністративні правопорушення визначено, що виконання будівельних робіт без подання повідомлення про початок виконання зазначених робіт, а також наведення недостовірних даних у такому повідомленні, вчинені щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), крім порушень, передбачених частиною четвертою цієї статті - тягнуть за собою накладення штрафу від п`ятисот до шестисот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Таким чином, відповідальністю за вказане зазначене правопорушення є накладення штрафних санкцій у вигляді стягнення грошових коштів в розмірі 10200 (десять тисяч двісті) гривень 00 копійок - 17 грн. х 600 = 10200 грн.

Статтею 251 Кодексу України про адміністративні правопорушення закріплено, що доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Відповідно до статті 252 Кодексу України про адміністративні правопорушення орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

З матеріалів справи вбачається, що 24 жовтня 2025 року за результатами розгляду справи про адміністративне правопорушення у сфері містобудівної діяльності начальником управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради Ратич Н. М. правомірно винесено постанову №7А/24102025 щодо ОСОБА_1 за вчинення адміністративного правопорушення відповідальність за яке передбачена частиною 5 статті 96 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

З урахуванням викладеного, суд приходить до висновку, що Управлінням державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради в повному обсязі було дотримано порядок проведення позапланової перевірки в сфері містобудівної діяльності та порядок накладення на відповідача адміністративного стягнення у вигляді штрафу за правопорушення в сфері містобудівної діяльності.

Суд враховує положення Висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів щодо якості судових рішень (пункти 32-41), в якому, серед іншого, звертається увага на те, що усі судові рішення повинні бути обґрунтованими, зрозумілими, викладеними чіткою і простою мовою і це є необхідною передумовою розуміння рішення сторонами та громадськістю; у викладі підстав для прийняття рішення необхідно дати відповідь на доречні аргументи та доводи сторін, здатні вплинути на вирішення спору; виклад підстав для прийняття рішення не повинен неодмінно бути довгим, оскільки необхідно знайти належний баланс між стислістю та правильним розумінням ухваленого рішення; обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент заявника на підтримку кожної підстави захисту; обсяг цього обов`язку суду може змінюватися залежно від характеру рішення.

При цьому, зазначений Висновок також акцентує увагу на тому, що згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах.

Суд також враховує позицію Європейського суду з прав людини (в аспекті оцінки аргументів учасників справи у касаційному провадженні), сформовану, зокрема у справах «Салов проти України» (заява №65518/01; від 6 вересня 2005 року; пункт 89), «Проніна проти України» (Заява №63566/00; 18 липня 2006 року; пункт 23) та «Серявін та інші проти України» (заява №4909/04; від 10 лютого 2010 року; пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (див. рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» (Ruiz Torija v.) серія A. 303-A; 09 грудня 1994 року, пункт 29).

Відповідно до частини 1 статті 9 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Відповідно до частини 1 статті 72 Кодексу адміністративного судочинства України, доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до частини 1 статті 73 Кодексу адміністративного судочинства України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмету доказування.

Згідно частини 2 статті 73 Кодексу адміністративного судочинства України, предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Відповідно до статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Відповідно до статті 90 Кодексу адміністративного судочинства України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

З урахуванням викладеного, суд приходить до висновку про наявність обґрунтованих правових підстав для відмови в задоволенні адміністративного позову.

Щодо розподілу судових витрат, суд виходить з наступного.

Згідно з частиною 1 статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Згідно з частиною 3 статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України, при частковому задоволенні позову судові витрати покладаються на обидві сторони пропорційно до розміру задоволених позовних вимог. При цьому суд не включає до складу судових витрат, які підлягають розподілу між сторонами, витрати суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката та сплату судового збору.

Відповідно до частини 1 статті 143 Кодексу адміністративного судочинства України суд вирішує питання щодо судових витрат у рішенні, постанові або ухвалі.

Судом встановлено, що позивачем при зверненні до адміністративного суду із позовною заявою сплачено суму судового збору у розмірі 2906,88 грн., що документально підтверджується платіжною інструкцією АТ КБ "Приватбанк" від 06.11.2025 року.

З урахуванням відмови в задоволенні адміністративного позову, розподіл судових витрат судом не здійснюється.

Щодо заходів забезпечення позову, суд виходить з наступного.

Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 24.11.2025 року в справі №160/32131/25 заяву представника ОСОБА_1 про забезпечення адміністративного позову - задоволено та ухвалено:

Вжити заходи забезпечення адміністративного позову шляхом зупинення стягнення за виконавчим провадженням №79619699, відкритим 18.11.2025 року заступником начальника Першого Правобережного відділу державної виконавчої служби у Шевченківському та Центральному районах міста Дніпра Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Одеса) Григорян Наріною Альбертівною, щодо примусового виконання постанови №7А/24102025 від 24.10.2025 про накладення штрафу на ОСОБА_1 в сумі 20 400 грн. - до набрання законної сили рішенням суду в справі №160/32131/25.

Відповідно до частини 1 статті 157 Кодексу адміністративного судочинства України суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи.

Відповідно до частини 6 статті 157 Кодексу адміністративного судочинства України у випадку залишення позову без розгляду, закриття провадження у справі або у випадку ухвалення рішення щодо відмови у задоволенні позову заходи забезпечення позову зберігають свою дію до набрання законної сили відповідним судовим рішенням.

З урахуванням відмови в задоволенні адміністративного позову, суд приходить до висновку, що заходи забезпечення позову зберігають свою дію до набрання законної сили відповідним судовим рішенням в справі.

Керуючись ст. ст. 241-246 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ВИРІШИВ:

У задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити певні дії - відмовити повністю.

Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України, до Третього апеляційного адміністративного суду.

Суддя В.М. Олійник