Справа № 420/22270/25
Суддя: Марин П.П.
Дата ухвалення: 2026-01-20 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 січня 2026 року м. Одеса

Одеський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Марина П.П., розглянувши в порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи справу за адміністративним позовом товариства з обмеженою відповідальність ПРО-МАКС до Одеської митниці про визнання протиправними та скасування рішення про коригування митної вартості товарів та картки відмови

В С Т А Н О В И В:

До Одеського окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов товариства з обмеженою відповідальність ПРО-МАКС до Одеської митниці, в якому позивач просить суд:

визнати протиправним та скасувати рішення про коригування митної вартості №UA500500/2025/000242/2 від 21.06.2025 року.

визнати протиправною та скасувати картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA500500/2025/000494.

В обґрунтування вимог позову зазначається, що ТОВ ПРО-МАКС надали всі необхідні документи для митного оформлення за основним (першим) методом - за ціною договору (контракту).

Представник позивача вважає ТОВ «ПРО-МАКС» надало всі необхідні документи, які давали змогу митному органу визначити митну вартість товару. Подані декларантом документи для митного оформлення товару за ціною контракту відповідають вимогам ст.53 Митного кодексу України, є належними, допустимими та підтверджують числове значення митної вартості товару, не мають розбіжностей. Прийняте рішення про коригування митної вартості та картка відмови є протиправними, оскільки ґрунтуються не на законі, а на безпідставних висновках та власних переконаннях контролюючого органу.

На підставі викладеного та не погоджуючись з рішенням відповідача, позивач звернувся з даним адміністративним позовом до суду.

Ухвалою суду від 15.07.2025 року прийнято адміністративний позов до провадження та відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи.

Відповідачем до суду подано відзив на адміністративний позов, в якому представник відповідача зазначив, що на виконання вимог статті 54 МКУ під час здійснення Одеською митницею митного контролю правильності визначення митної вартості товарів, які надійшли на адресу позивача та перевірки документів, поданих до митниці для підтвердження митної вартості товарів декларантом разом з митною декларацією (МД) №25UA40U8 від 20.06.2025 встановлено, що в поданих документах містяться розбіжності та не містяться всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, які підтверджують митну вартість товарів, та обґрунтовано у графі 33 Рішення про коригування митної вартості товарів № UA500500/2025/000242/2 від 21.06.2025.

Представник відповідача у відзиві також зазначає, що оскільки в документах, які надані позивачем до Одеської митниці разом з митною декларацією (МД) №25UA40U8 від 20.06.2025 містились розбіжності, та не містилися всі відомості, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, які підтверджують митну вартість товарів, а також декларантом не подані витребувані митницею додаткові документи, які підтверджують митну вартість товарів, то зазначені обставини, у відповідності до п.2 ч.6 ст. 54 МКУ, були підставою для прийняття митницею рішення про коригування митної вартості товарів та відмови митним органом у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю.

На підставі викладеного представник відповідача у задоволенні адміністративного позову просить відмовити.

Ухвалою суду від 20.01.2026 року у задоволенні заяви представника відповідача про розгляд справи за правилами спрощеного провадження з повідомленням (викликом) сторін - відмовлено.

Дослідивши наявні в справі письмові докази, оцінивши їх за власним внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді справи, суд встановив наступні факти та обставини.

Судом встановлено, що між ТОВ «ПРО-МАКС» (покупець) та компанією «KALE KILIT VE KALIP SAN. A.S.» (продавець) 15.11.2021 року укладено контракт №151121, відповідно до умов якого продавець поставляє, а покупець купує та оплачує дверну фурнітуру (замки, циліндри та супутні товари) виробництва Туреччини. (п. 1.1 контракту)

До ціни товару при будь-якому способі поставки включається вартість упаковки, маркування, тари. Доставка (транспортування) та страхування може додатково включатись в ціну товару в залежності від умов поставки відповідно правилам ІНКОТЕРМС-2010 (п. 2.2 контракту)

Оплата здійснюється в доларах США на підставі виставленого рахунку продавця протягом 90 днів з моменту отримання вантажу (п. 5.1 контракту)

Умови поставки узгоджуються в специфікаціях на поставку кожної окремої партії товару (п. 6.1 контракту).

Відповідно до додаткової угоди №3 до контракту від 20.09.2022 року, п. 1.1 контракту узгоджено викласти таким чином: продавець продає, а покупець купує і оплачує дверну фурнітуру (замки, циліндри та супутні товари) торгової марки KALE (TMKALE), виробництва Туреччина.

03.10.2024 року укладено додаткову угоду № 5 до контракту від 20.09.2022 року, відповідно до якої сторони дійшли згоди викласти п.п. 2.1. Контракту в наступній редакції: «загальна вартість Товарів, що поставляються за цим Контрактом, складається з сумарної вартості партій поставок, узгоджених Інвойсах, і не може перевищувати суму 10 000 000,00 (десять мільйонів) доларів США».

На виконання умов контракту №151121 від 15.11.2021 ТОВ «ПРО-МАКС» імпортувало на митну територію України товар:

- товар № 1 - Замки з недорогоцінних металів, що використовуються для дверей будівель: Замки врізні, металеві ( корпус - оцинкована сталь), циліндрові, вузькопрофільні, призначені для ПВХ-дверей:арт.153P2500018 (LOCK, W/O CYL,CHROME) , бексет: 25 мм., циліндр не включений, лицьова та відповідна планки: хромована сталь, розміри: висота 172,5 мм., висота лицьової планки 240 мм., ширина 16 мм. - 1200 шт. Замки врізні, металеві ( корпус - оцинкована сталь), циліндрові, вузькопрофільні, призначені для алюмінієвих дверей без відповідної планки і декоративної накладки:арт.5 (MORTISE LOCK, W/O CYLINDER, NICKEL 155 30), бексет: 30 мм., циліндр не включений, планка з нікельованим покриттям, розміри: висота 172,5 мм., висота лицьової планки 240 мм., ширина 23 мм. - 600 шт. Замки врізні, металеві ( корпус - оцинкована сталь), циліндрові, вузькопрофільні, призначені для алюмінієвих дверей без відповідної планки і декоративної накладки:арт.9 (MORTISE LOCK, 155 35, NP), бексет: 35 мм., циліндр не включений, планка з нікельованим покриттям, розміри: висота 172,5 мм., висота лицьової планки 240 мм., ширина 23 мм. - 240 шт. Замки врізні, металеві (корпус - оцинкована сталь), циліндрові, призначені для металевих дверей: арт.8 (STEEL DOOR LOCK,25760, CP), бексет: 60 мм., циліндр не включений, розміри: висота 140 мм., висота лицьової планки 220 мм., ширина 28 мм. - 3088 шт.Замки врізні, металеві (корпус - оцинкована сталь), циліндрові (STEEL DOOR LOCK, 252R, CP), циліндр не включений, бексет: 60мм., розміри: висота 210 мм., висота лицьової планки 300 мм., ширина 28 мм., планка з покриттям хром, призначені для установки в металеві двері, арт.252R0000090 - 600 шт.;Замки врізні, металеві (корпус - оцинкована сталь), циліндрові (STEEL DOOR LOCK, 252R, W/O STR.PLT., CP), циліндр не включений, бексет: 60мм., розміри: висота 210 мм., висота лицьової планки 300 мм., ширина 28 мм., призначені для установки в металеві двері, арт.252R0000078 - 1600 шт. Країна виробництва TR Торговельна марка - KALE Виробник - KALE KILIT VE KALIP SANAYI A.S.

- товар № 2 - Замки з недорогоцінних металів, що використовуються для дверей будівель:Замки врізні, металеві ( корпус - оцинкована сталь), сувальдні, призначені для металевих дверей: арт.252RL000026 (STELL DOOR LOCKS), хром, бексет: 60мм., 5 ключів - 1200 шт. арт.257L0000035 (STEEL DOOR LOCK, 257L, CP, 128mm, 5K), бексет: 60 мм., 5 ключів, лицьова та відповідна планки: хромована сталь - 3536 шт. арт.257L0000035 (STEEL DOOR LOCK, 257L, CP, 128mm, 5K), бексет: 60 мм., 5 ключів, лицьова та відповідна планки: хромована сталь - 1584 шт. Країна виробництва TR Торговельна марка - KALE Виробник - KALE KILIT VE KALIP SANAYI A.S.

- товар № 3 - Частини замків, що використовуються для дверей будівель:Циліндрові латунні 6-пінові механізми 164 SNC з рівнем секретності механізмів - 91000 комбінацій : арт.164SNC00307 (CYLINDER SNC 26+10+35:71MM, NP, 5K), нікель, 5 ключів-144 шт.Циліндрові латунні 6-пінові механізми 164 SMC з рівнем секретності механізмів - 91000 комбінацій, з 5 перфоключами, ключ-вертушка: арт.164SMC00080 (CYLINDER SMC 30+10+30=70MM, NP, 5K), нікель, 5 ключів, з вертушкою -720 шт.арт.164SMC00092 (CYLINDER SMC 30+10+40=80MM, NP, 5K), нікель, 5 ключів, з вертушкою - 648 шт.;арт.164SMC00091 (CYLINDER SMC 35+10+35=80MM, NP, 5K), нікель, 5 ключів, з вертушкою -5760 шт.арт.164SMC00159 (CYLINDER SMC 40+10+40=90MM, NP, 5K), нікель, 5 ключів, з вертушкою - 2448 шт. арт.164SMC00161 (CYLINDER SMC 55+10+35:100MM NP, 5K), нікель, 5 ключів, з вертушкою - 2940 шт.Циліндрові механізми з підвищеним рівнем секретності, з вертушкою:арт. 164BME00183 (CYLINDER, BME 45+10+45= 100MM, BLACK, 5K), 5 ключів - 144 шт.арт. 164BME00184 ( CYLINDER, BME 55+10+35= 100MM, BLACK, 5K), 5 ключів - 144 шт.арт. 164BME00185 ( CYLINDER, BME 26+10+26= 62MM, BLACK, 5K), 5 ключів - 144 шт.арт. 164BME00186 ( CYLINDER, BME 26+10+32= 68MM, BLACK, 5K), 5 ключів - 144 шт.арт. 164BME00187 ( CYLINDER, BME 30+10+30= 70MM, BLACK, 5K), 5 ключів - 144 шт.арт. 164BME00188 ( CYLINDER, BME 35+10+35= 80MM, BLACK, 5K ), 5 ключів - 144 шт.Країна виробництва TR Торговельна марка - KALE Виробник - KALE KILIT VE KALIP SANAYI A.S.

- товар № 4 - Вироби з недорогоцінних металів: Врізна засувка для дерев`яних міжкімнатних та санвузлових дверей, корпус - оцинкована сталь, засувка - цінковий сплав, латунований :арт.251WC000002 (MORTISE LOCK, 251WC, NP), планка з покриттям нікель -120 шт.Країна виробництва TR Торговельна марка - KALE Виробник - KALE KILIT VE KALIP SANAYI A.S.

Сторонами було погоджено поставку товару на територію України згідно специфікації №82 від 17.06.2025 року.

20.06.2025 уповноважена позивачем особа (ТОВ СВК КОМПАНІ) подала електронну митну декларацію (ЕМД) № 25UA40U8 від 20.06.2025 та пакетом документів для митного оформлення товару, а саме:

1. прямий зовнішньоекономічний Контракт з виробником товару № 151121 від 15.11.2021 p.

2. додаткова угода № 1 від 20.07.2022р. (до Контракту № 151121 від 15.11.2021 р.);

3. додаткова угода № 3 від 20.09.2022р. (до Контракту № 151121 від 15.11.2021 р.);

4. додаткова угода № 5 від 03.10.2024р. (до Контракту № 151121 від 15.11.2021 р.);

5. специфікація постачання № 82 від 17.06.2025р. (до Контракту № 151121 від 15.11.2021 p.);

6. інвойс № ІК0146 від 17.06.2025 р.;

7. сертифікат про походження товару NO D 1087484 від 17.06.2025р.;

8. рахунок на оплату за міжнародне перевезення № 292 від 20.06.2025p.;

9. довідка про транспортні витрати № 292 від 20.06.2025 р.;

10. CMR A № 405207 від 17.06.2025 р.;

11. договір про надання транспортних та експедиційних послуг у міжнародному та міжміському сполученні № 161222 від 16.12.2022p.;

12. копія митної декларації країни відправлення від 17.06.2025р. за № 25590400EX00023941 зі QR-кодом для зчитування інформації та підтвердження вартості по інвойсу.

На вимогу митного органу, декларант направив до Одеської митниці лист № 21/06/2025-1 від 21.06.2025 року з поясненнями та додаткові документи, у тому числі: прайс-лист Б/н від 17.06.2025р.; рішення суду про визнання противоправним раніше виданого Рішення про коригування митної вартості (Справа № 420/21666/23) від 07.12.2023p.; рішення суду про визнання противоправним раніше виданого Рішення про коригування митної вартості (Справа № 420/3707/24) від 22.04.2024p.; податкова накладна № 44 від 08.05.2025р. (з Договором поставки № 093022 від 30.09.22р.), податкова накладна № 66 від 13.05.2025р. (з Договором поставки № 94 від 01.09.22р.), замовлення на перевезення №1706 від 17.06.2025p.

21.06.2025 року Одеською митницею прийнято рішення №UA500500/2025/000242/2 Про коригування митної вартості та видана Картка відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA500500/2025/000494.

В оскаржуваному рішенні № UA500500/2025/000242/2 від 21.06.2025 року відповідачем було зазначено наступне:

«за результатом аналізу наданих декларантом документів митного оформлення встановлено наступні розбіжності та невідповідності:

Для підтвердження витрат на транспортування декларантом відповідно до частини другої статті 53 МКУ подаються транспортні документи, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів. Заявлені комерційні умови поставки FCA Tekirdag (ТR) на товаросупровідних документах (рахунок-фактура, СМR, копія митної декларації країни відправлення) відсутні печатки (штампи) іноземних компетентних митних органів при проходженні кордонів та відсутня інформація щодо дат проходження транзитних країн.

Відсутня інформація щодо вартостей: зберігання, робіт з навантаження товару та обробку оцінюваних товарів, експедирування та декларування вантажу у іноземній країні, використання платних автомобільних доріг. Митному органу України такі документи до митного оформлення не надавалась, що ставить під сумнів автентичність наданих до митного оформлення документів та унеможливлює проведення обчислення повноти включення транспортної складової при формуванні заявленої декларантом ціни товару;

згідно наказу МФУ від 24.05.2012 № 599 до зазначених документів можуть належати: рахунок від виконавця договору про надання транспортно-експедиційних послуг; банківські та платіжні документи, що підтверджують факт оплати транспортно-експедиційних послуг; калькуляція транспортних витрат, що містить відомості про маршрут перевезення, його протяжність у кілометрах до місця ввезення на митну територію України.

Згідно п.2 договору перевезення перевізник надає послуги згідно заявок на перевезення, які з пакетом товаросупровідних документів до митного оформлення не надавались;

у наданому рахунку від 20.06.2025 № 122 зазначено що вартість перевезення розраховується на підставі договору від 16.12.2022 № 161222 та CMR, але не вказано номер транспортного документа та не зазначено на підставі якої заявки здійснюється розрахунок вартості перевезення;

у копії митної декларації країни відправлення від 17.06.2025 № 25590400EX00023941 наявне посилання на рахунок-фактуру TPS-Kripto V 285/1 від 17.06.2025 даний документ до митного оформлення не надавався. Також у копії митної декларації країни відправлення відсутнє посилання на зовнішньоекономічний договір відповідно до якого здійснено продаж товарів;

відповідно до зовнішньоекономічного контракту купівлі-продажу товарів від 15.11.2021 № 151121 п. 2.1 загальна вартість контракту складає 2 000 000 дол. США але за даним контрактом було здійснено митні оформлення на суму яка значно перевищує даний розмір, тобто за загальною сумою поставок товарів даний договір було вичерпано. Таким чином виникли достатні підстави вважати, що в наданих документах зазначені помилкові або недостовірні відомості щодо складових митної вартості товарів, які мають вплив на правильність визначення митної вартості та потребують уточнення.

У період з 20.06.2025 по 21.06.2025 декларантом додатково надані наступні документи: рішення суду у справі № 420/21666/23 від 07.12.2023 та № 420/3707/24 від 22.04.2024, прайс-лист від 17.06.2025, податкові накладні № 66 від 13.05.2025 та № 44 від 08.05.2025, замовлення від 17.06.2025 № 2204 між ТОВ "ПРО-МАКС" та ТОВ «Агромеханізм-плюс», лист від ПП «СВК Компані» від 21.06.2025 № 26/04/2025-1 у якому підприємство надає інформацію щодо виявлених розбіжностей та додатково повідомляє що інших документів надано не буде. За результатами розгляду додатково наданих документів, декларанту повідомлено наступне. Рішення суду у справі № 420/21666/23 від 07.12.2023 та № 420/3707/24 від 22.04.2024 не стосуються партії товарів, заявлених до митного оформлення за ЕМД 25UA40U8. Прайс-лист від 17.06.2025 адресований безпосередньо ТОВ "ПРО-МАКС", тобто даний прайс-лист виробника товарів не призначений для необмеженого кола осіб та не може використовуватись для підтвердження заявленої митної вартості оцінюваних товарів. Податкові накладні № 66 від 13.05.2025 та № 44 від 08.05.2025 не містять відомості про виробника товару, торгову марку та достатній для співставлення із митним оформленням опис товару. Надане замовлення № 1706 від 17.06.2025р. між ТОВ "ПРО-МАКС" та ТОВ «Агромеханізм-плюс» не містить інформації щодо вартості транспортування до митного кордону України, а тому не може бути використано для визначення такої складової митної вартості. Отже, після опрацювання інформації, що була викладена у листі ПП «СВК Компані» від 21.06.2025 № 26/04/2025-1, стосовно митної декларації № 25UA40U8 щодо направлених документів і неможливості надання інших документів для підтвердження заявленої митної вартості, встановлено, що відповідно до умов, зазначених у частинах другій-четвертій статті 53 МКУ, розбіжності не спростовано.

Вважаючи вказане рішення протиправним, позивач звернувся до суду з даним позовом.

Відповідно до положень ст.19 Конституції України, правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством. Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ч.3 ст.2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку. Матеріали справи свідчать, що відповідні положення податкового законодавства відповідачем при прийнятті оскаржуваних рішень дотримані не були, оскільки рішення відповідачем прийнято передчасно, що в свою чергу зумовило необхідність звернення позивача за захистом свого порушеного права до суду.

Митний Кодекс України (далі МК України) визначає засади організації та здійснення митної справи в Україні, регулює економічні, організаційні, правові, кадрові та соціальні аспекти діяльності митної служби України, спрямований на забезпечення захисту економічних інтересів України, створення сприятливих умов для розвитку її економіки, захисту прав та інтересів суб`єктів підприємницької діяльності та громадян, а також забезпечення додержання законодавства України з питань митної справи.

У відповідності до ст.49 МК України митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Згідно ч.2 ст.51 МК України митна вартість товарів, що ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, визначається відповідно до глави 9 цього Кодексу.

Згідно ч.1 ст.52 МК України заявлення митної вартості товарів здійснюється декларантом або уповноваженою ним особою під час декларування товарів у порядку, встановленому розділом VIII цього Кодексу та цією главою.

Як встановлено ч.2 ст.52 МК України, декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані: заявляти митну вартість, визначену ними самостійно, у тому числі за результатами консультацій з органом доходів і зборів; подавати органу доходів і зборів достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню.

За правилами ч.1 ст.53 МК України у випадках, передбачених цим Кодексом, одночасно з митною декларацією декларант подає органу доходів і зборів документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення.

Перелік документів, які підтверджують митну вартість товарів, визначається ч.2 ст.53 МК України.

Відповідно до вимог ч.3 ст.53 МК України у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу органу доходів і зборів зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) додаткові документи, перелік яких визначений положеннями даної статті.

Декларант або уповноважена ним особа за власним бажанням може подати додаткові наявні у них документи для підтвердження заявленої ними митної вартості товару (ч.6 ст.53 МК України).

Як встановлено ч.1 ст.54 МК України, контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється органом доходів і зборів під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості.

Відповідно до ч.ч.2, 3 ст.54 МК України контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється органом доходів і зборів шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу. За результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів орган доходів і зборів визнає заявлену декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість чи приймає письмове рішення про її коригування відповідно до положень статті 55 цього Кодексу.

Згідно ч.4 ст.54 МК України орган доходів і зборів під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів зобов`язаний здійснювати контроль заявленої декларантом або уповноваженою ним особою митної вартості товарів шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості, наявності в поданих зазначеними особами документах усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Частиною 6 ст.54 МК України визначено, що орган доходів і зборів може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі:

- невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості;

- неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари;

- невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 цього Кодексу;

- надходження до органу доходів і зборів документально підтвердженої офіційної інформації органів доходів і зборів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості.

Відповідно до статті 55 Митного кодексу України письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів має містити, зокрема 1) обґрунтування причин, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано; 2) наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом; 3) вичерпний перелік вимог щодо надання додаткових документів, передбачених частиною третьою статті 53 цього Кодексу, за умови надання яких митна вартість може бути визнана митним органом; 4) обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої митним органом, та фактів, які вплинули на таке коригування; 5) інформацію про: а) право декларанта або уповноваженої ним особи на випуск у вільний обіг товарів, що декларуються: у разі згоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно з митною вартістю, визначеною митним органом; у разі незгоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю товарів та надання гарантій відповідно до розділу Х цього Кодексу в розмірі, визначеному митним органом відповідно до частини сьомої цієї статті; б) право декларанта або уповноваженої ним особи оскаржити рішення про коригування заявленої митної вартості у митному органі вищого рівня відповідно до глави 4 цього Кодексу або до суду. На вимогу декларанта консультації проводяться у письмовому вигляді.

У випадку незгоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування заявленої митної вартості товарів митний орган за зверненням декларанта або уповноваженої ним особи випускає товари, що декларуються, у вільний обіг за умови сплати митних платежів згідно з митною вартістю цих товарів, визначеною декларантом або уповноваженою ним особою, та забезпечення сплати різниці між сумою митних платежів, обчисленою згідно з митною вартістю товарів, визначеною декларантом або уповноваженою ним особою, та сумою митних платежів, обчисленою згідно з митною вартістю товарів, визначеною митним органом, шляхом надання гарантій відповідно до розділу X цього Кодексу. Строк дії таких гарантій не може перевищувати 90 календарних днів з дня випуску товарів.

Протягом 80 днів з дня випуску товарів декларант або уповноважена ним особа може надати митному органу додаткові документи для підтвердження заявленої ним митної вартості товарів, що декларуються.

У разі надання декларантом або уповноваженою ним особою додаткових документів митний орган розглядає подані додаткові документи і протягом 5 робочих днів з дати їх подання виносить письмове рішення щодо визнання заявленої митної вартості та скасовує рішення про коригування заявленої митної вартості або надає обґрунтовану відмову у визнанні заявленої митної вартості з урахуванням додаткових документів. У такому випадку надана фінансова гарантія відповідно повертається (вивільняється) або реалізується в порядку та у строки, визначені цим Кодексом.

Якщо митний орган протягом строку, зазначеного у частині дев`ятій цієї статті, не надає обґрунтованої відмови у визнанні заявленої митної вартості з урахуванням додаткових документів, вважається, що декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість товарів визначено правильно. У такому випадку митний орган скасовує рішення про коригування заявленої митної вартості, а надана фінансова гарантія повертається (вивільняється) у порядку та строки, визначені цим Кодексом.

Згідно з частинами першою - другою статті 57 вказаного Кодексу визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами: 1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції); 2) другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товарів; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; в) на основі віднімання вартості; г) па основі додавання вартості (обчислена вартість); і) резервний. Основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться па митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції").

За приписами частин першої, другої статті 64 Митного кодексу України, у разі якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом послідовного використання методів, зазначених у статтях 58 - 63 цього Кодексу, митна вартість оцінюваних товарів визначається з використанням способів, які не суперечать законам України і є сумісними з відповідними принципами і положеннями Генеральної угоди з тарифів і торгівлі (GАТТ). Митна вартість, визначена згідно з положеннями цієї статті, повинна ґрунтуватися на раніше визнаних (визначених) органами доходів і зборів митних вартостях.

Аналізуючи наведені у оскаржуваному рішенні про коригування митної вартості товару № UA500500/2025/000242/2 від 21.06.2025 підстави його винесення, суд зазначає таке.

Так, у рішенні про коригування заявленої митної вартості у разі використання митних декларацій, які були взяті за основу для визначення митної вартості оцінюваних товарів, орган доходів і зборів повинен зазначити реквізити таких декларацій, а також навести пояснення щодо зроблених коригувань на обсяги партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов тощо та зазначити докладну інформацію і джерела, які використовувалися органом доходів і зборів при визначенні митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням другорядного методу - за ціною щодо подібних (аналогічних) товарів.

При обґрунтуванні неможливості застосування певних другорядних методів орган доходів і зборів повинен конкретизувати підстави незастосування цих методів.

Орган доходів і зборів зобов`язаний навести у рішенні про коригування митної вартості товарів порівняння характеристик оцінюваного товару та характеристик товару, ціна якого взята за основу для коригування митної вартості за такими другорядними методами, як за ціною договору щодо ідентичних товарів, за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів, на основі віднімання вартості, резервний метод.

У п.33 оскаржуваного рішення, у якому мають бути викладені обставини прийняття рішення, зазначені посилання на митні декларації, в порівнянні з якою співставлялась вартість товару.

Так, у оскаржуваному рішенні про коригування заявленої митної вартості, крім номеру та дати митної декларації, яка була взята для визначення митної вартості оцінюваних товарів, та їх вартості за одиницю товару митний орган не навів жодних пояснень щодо зроблених коригувань на обсяги партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, характеристик таких товарів, умов поставки, комерційних умов тощо всупереч положенням пунктів 2, 4 частини другої статті 55 Митного кодексу України.

Разом з тим, визначення більшої ціни товару у МД не є безумовною підставою для коригування вартості товару в бік збільшення.

Згідно з приписами пунктів 2, 4 частини другої статті 55 Митного кодексу України, прийняте органом доходів і зборів письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів має містити, зокрема, наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути па ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом; обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої органом доходів і зборів, та фактів, які вплинули на таке коригування.

Митним органом в оскаржуваному рішенні № UA500500/2025/000242/2 від 21.06.2025 року зазначено, що для підтвердження витрат на транспортування декларантом відповідно до частини другої статті 53 МКУ подаються транспортні документи, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів. Заявлені комерційні умови поставки FCA Tekirdag (ТR) на товаросупровідних документах (рахунок-фактура, СМR, копія митної декларації країни відправлення) відсутні печатки (штампи) іноземних компетентних митних органів при проходженні кордонів та відсутня інформація щодо дат проходження транзитних країн.

Як вбачається з матеріалів справи, позивачем, для підтвердження витрат на перевезення були надані наступні документи: рахунок на оплату за міжнародне перевезення № 292 від 20.06.2025р.; довідка про транспортні витрати № 292 від 20.06.2025 р. (із зазначенням умов поставки FCA - Tekirdag, маршруту та вартості перевезення); договір про надання транспортних та експедиційних послуг у міжнародному та міжміському сполученні № 161222 від 16.12.2022. також, додатково надано замовлення № 1706 від 17.06.2025 року.

При цьому, вказані в довідці державні номери транспортного засобу, пункти відправлення, перетину кордону та прибуття відповідають зазначеним в міжнародній транспортній накладній, наданій до митного оформлення та ЕМД. Вказані обставини дають можливість ідентифікувати вказаний документ, та як наслідок розмір відповідної складової митної вартості товару із товаром заявленим до митного очищення.

За приписами розділу III Правил заповнення декларації митної вартості, затверджених наказом МФУ від 24.05.2012р №599 в графі 20 розділу Б додаткового аркушу А до основного аркуша ДМВ зазначаються витрати на транспортування оцінюваних товарів до аеропорту, порту або іншого місця ввезення на митну територію України, якщо ці витрати відповідно до умов поставки (графа 3 ДМВ) не були включені до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті (графа 14(а) ДМВ).

Для підтвердження витрат на транспортування декларантом відповідно до частини другої статті 53 Кодексу подаються транспортні (перевізні) документи, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів. До зазначених документів можуть належати: рахунок-фактура (акт виконаних робіт (наданих послуг) від виконавця договору (контракту) про надання транспортно-експедиційних послуг, що містить реквізити сторін, суму та умови платежу, інші відомості, відповідно до яких встановлюється належність послуг до товарів; банківські та платіжні документи, що підтверджують факт оплати транспортно-експедиційних послуг відповідно до виставленого рахунка-фактури; калькуляція транспортних витрат (якщо перевезення товарів здійснюється з використанням власного транспортного засобу), що містить відомості про маршрут перевезення, його протяжність у кілометрах до місця ввезення на митну територію України та по митній території України, розмір тарифної ставки на перевезення за одиницю виміру (вагу) товару за 1 кілометр маршруту.

Тобто законодавець не обмежив перелік документів на підставі яких розраховується відповідна складова митної вартості товару.

Згідно п. 11, 12 статті 9 Закону України «Про транспортно-експедиторську діяльність» перевезення вантажів супроводжується товарно-транспортними документами, складеними мовою міжнародного спілкування залежно від обраного виду транспорту або державною мовою, якщо вантажі перевозяться в Україні.

Факт надання послуги при перевезенні підтверджується єдиним транспортним документом або комплектом документів (залізничних, автомобільних, авіаційних накладних, коносаментів тощо), які відображають шлях прямування вантажу від пункту його відправлення до пункту його призначення.

Такими документами можуть бути: авіаційна вантажна накладна (Air Waybill); міжнародна автомобільна накладна (CMR); накладна СМГС (накладна УМВС); коносамент (Bill of Lading); накладна ЦІМ (CIM); вантажна відомість (Cargo Manifest); інші документи, визначені законами України.

Відтак, довідка про транспортування є належним доказом понесених позивачем витрат на транспортування. Вказана довідка у відповідності до вимог ст. 9 Закону України «Про транспортно-експедиторську діяльність» детально відображає шлях прямування вантажу від пункту його відправлення до пункту його призначення.

Ч. 2 ст. 53 МК України передбачає надання документів, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів. При цьому вказано норма не встановлює конкретних вимог щодо виду таких документів. Надані декларантом довідки є такими документами, що містять відомості про вартість перевезення товарів.

Верховний Суд у постанові від 31.05.2019 року у справі № 804/16553/14 вказав, якщо законом не визначено доказ (докази), виключно яким (-ми) повинен підтверджуватися розмір витрат на перевезення, то такі витрати можуть підтверджуватися будь-якими доказами. Митний кодекс України не визначив вид доказів, якими повинен підтверджуватися розмір витрат на перевезення товарів (не вказав, що такими доказами можуть бути лише фінансові та/або бухгалтерські документи), а тому довідка про транспортні витрати є допустимим доказом на підтвердження витрат на перевезення товарів.

Щодо посилання митного органу на те, що митна декларація країни відправлення не містить печаток митних органів країни відправлення, а наявний QR-код не зчитується, суд зазначає, що декларант не несе відповідальності за правильність чи коректність заповнення митної декларації країни відправлення.

Також, Верховний Суд в постанові від 16.11.2018 року по справі №813/1012/17 зазначив, що серед документів, перелічених у ч. 2 ст. 53 МК України, відсутня заявка на перевезення вантажу, оскільки така не є первинним чи розрахунковим документом та, відповідно, не підтверджує факт надання транспортних послуг чи їх вартість. Заявка не містить відомостей, щодо вартості товару, а відтак жодним чином не може підтверджувати його митну вартість.

До того ж, відповідач, як суб`єкт владних повноважень, не зазначив яким саме чином вказані обставини вплинули на достовірність визначення декларантом задекларованої митної вартості. Вказані обставини жодним чином не свідчать про наявність розбіжностей чи відсутність всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів.

Згідно Правил Інкотермс 2010 (Правила ICC для використання торгівельних термінів. в національній та міжнародній торгівлі) FCA (...named place) англ. Free Carrier, або Франко перевізник (назва місця) термін, який означає, що продавець доставить вантаж, який пройшов митне очищення, зазначеному покупцем перевізнику до названого місця.

Зі змісту зазначеного терміну вбачається, що базис поставки на умовах FCA покладає зобов`язання по завантаженню на продавця, крім цього, продавець зобов`язаний нести всі витрати, пов`язані з товаром, до моменту здійснення його поставки. Обов`язок щодо страхування товару не покладено на жодну із сторін договору.

Відповідно до ч. 1 ст. 9 Женевської Конвенції про договір міжнародного автомобільного перевезення від 19.05.1956, вантажна накладна є первинним доказом укладання договору перевезення, умов цього договору і прийняття вантажу перевізником.

Приймаючи до уваги, що міжнародна товарна-транспортна накладна, яка в розумінні вказаної Конвенції є вантажною накладною, складена 17.06.2025, Постачальник передав товар, визначеному Позивачем перевізнику саме в цю дати, а тому враховуючи тлумачення терміну FCA, витрати, пов`язанні із товаром до цього моменту, в тому числі можливі витрат на зберігання, роботи з навантаження товару та обробку оцінюваних товарів, експедирування та декларування вантажу у іноземній країні, використання платних автомобільних доріг тощо покладаються на Постачальника та не підлягають відшкодуванню Покупцем (ТОВ «ПРО-МАКС»).

Щодо посилання митниці про те, що в копії митної декларації країни відправлення від 17.06.2025 № 25590400EX00023941 наявне посилання на рахунок-фактуру TPS-Kripto V285/1 від 17.06.2025, які до митного оформлення не надавалися, суд зазначає, що МК України не передбачено обов`язок декларанта надавати для митного оформлення товару інформацію та документи, які не мали вплив на процес формування ціни товару. Це є лише правом декларанта в разі, якщо він заявляє митну вартість товару за методом визначення митної вартості товарів на основі додавання вартості (обчислена вартість) та не може бути підставою для відмови в митному оформленні товару за основним методом (за ціною Контракту). Процес формування ціни товару належить виключно продавцю товару. З матеріалів справи вбачається, що подана до митного оформлення експортна декларація країни відправлення містить інформацію про постачальника та покупця, назву, кількість та ціну товару, умови поставки та посилання на номер контейнера, проте, взагалі не містить номера комерційного інвойсу, а містить номер, який надано цьому документу в електронній митній базі Туреччини. Правила заповнення митної декларації Туреччини регулюються турецьким законодавством, документи E-Fatura V285/1 від 17.06.2025 це номер електронних документів, що в електронній базі Туреччини формується експортером при митному оформленні (електронна фактура з системи єдиного вікна). У зв`язку з ним, вищевказаний документ не може надаватися покупцеві і, відповідно, декларантом при митному оформленні митному органу України. Отже, дане зауваження митного органу також необґрунтоване та безпідставне.

Також є безпідставними зауваження митного органу щодо того що відповідно до зовнішньоекономічного контракту купівлі-продажу товарів від 15.11.2021 № 151121 п. 2.1 загальна вартість контракту складає 2 000 000 дол. США але за даним контрактом було здійснено митні оформлення на суму яка значно перевищує даний розмір, тобто за загальною сумою поставок товарів даний договір було вичерпано, оскільки митним органом не враховано, що 03.10.2024 року укладено додаткову угоду № 5 до контракту від 20.09.2022 року, відповідно до якої сторони дійшли згоди викласти п.п. 2.1. Контракту в наступній редакції: «загальна вартість Товарів, що поставляються за цим Контрактом, складається з сумарної вартості партій поставок, узгоджених Інвойсах, і не може перевищувати суму 10 000 000,00 (десять мільйонів) доларів США».

Крім того, суд не приймає до уваги посилання відповідача на те, що прайс-лист від 17.06.2025 адресований безпосередньо ТОВ "ПРО-МАКС", тобто даний прайс-лист виробника товарів не призначений для необмеженого кола осіб та не може використовуватись для підтвердження заявленої митної вартості оцінюваних товарів, з огляду на наступне.

Прайс-лист продавця не є обов`язковим документом, що передбачені частиною 2 статті 53 МК України, які має надати декларант під час митного оформлення товару, та не є документом, що підтверджує вартість імпортованого товару, тобто не є обов`язковою складовою при встановленні його митної вартості, а певні недоліки не можуть вважатися перешкодою при наявності можливості встановлення митної вартості на підставі інших документів.

Прайс-лист - це довідник цін (тарифів) на товари та/або види послуг, який безпосередньо адресований покупцю, та є лише пропозицією щодо вартості товару.

Схожа правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 23.03.2020 року по справі № 825/15796/16.

В постанові від 23 жовтня 2020 року по справі № 810/690/17 Верховний Суд зазначив, що жодним нормативним актом, в тому числі і міжнародним, не встановлено вимоги до форми та змісту прайс-листів, тобто прайс-лист є документом довільної форми, а тому митний орган не може посилатись на неповноту чи обмеженість його відомостей, як на підставу для коригування митної вартості товару.

Вказана правова позиція підтримана Верховним Судом в постанові від 01 березня 2023 року по справі № 420/18880/21.

Отже, надані позивачем для митного оформлення товару документи відповідають вимогам ч. 2 ст. 53 МК України, у повній мірі ідентифікують оцінюваний товар, не містять розбіжностей щодо даних, які підлягають обчисленню при визначені саме митної вартості товару, та підтверджують митну вартість товару, задекларовану у митній декларації.

Крім цього, суд звертає увагу, що посилання відповідача в рішенні про коригування митної вартості товару на відомості з баз даних ЄАІС Держмитслужби України не є доказом заниження митної вартості товарів в разі наявності у декларанта всіх документів, які підтверджують обґрунтованість заявленої митної вартості товару за ціною договору та не мають розбіжностей, які б не давали можливість визначити вартість товару за ціною договору.

Слід зазначити, що Єдина автоматизована інформаційна система (ЄАІС) ДФС (Держмитслужби) України закрита для вільного доступу, що позбавляє декларанта можливості перевірити наявну у ній інформацію.

Щодо цього питання, Верховний Суд сформував правову позицію, зазначивши, що формально нижчий рівень митної вартості імпортованого Позивачем товару від рівня митної вартості іншого митного оформлення не може розцінюватися як заниження позивачем митної вартості та не є перешкодою для застосування першого методу визначення митної вартості товару і не може бути достатньою та самостійною підставою для відмови у здійсненні митного оформлення товару за першим методом визначення його митної вартості. Рішення про коригування митної вартості товару не може базуватися лише на інформації ЄАІС ДФС України, оскільки порядок її формування, ведення, отримання інформації, а також порядок використання її даних суб`єктами господарських відносин під час здійснення ними зовнішньоекономічної діяльності МК України не передбачено. Також слід урахувати, що в ЄАІС ДФС України відсутня інформація про коригування заявленої митної вартості товарів, а також інформація щодо судових рішень із питань визначення митної вартості товарів та методів її визначення, у зв`язку з чим така інформаційна база не містить всіх об`єктивних даних щодо імпортованих в Україну товарів, які підтверджуються документально та підлягають обчисленню (постанови від 21.02.2018 у справі №820/17417/14, від 04.09.2018 у справі №818/1186/17).

У зв`язку із цим суд вважає висновок митного органу про те, що у поданих до митного оформлення документах містяться розбіжності та не міститься всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів необґрунтованим.

З урахуванням наведеного, твердження митного органу, якими обґрунтовано рішення про коригування митної вартості товару є безпідставними, так як контролюючим органом не доведено існування розбіжностей у числових значеннях митної вартості товару, що унеможливили б визначення митної вартості за ціною контракту, тобто за першим методом.

Згідно з положеннями статті 318 Митного кодексу України, митний контроль має передбачати виконання органами доходів і зборів мінімуму митних формальностей, необхідних для забезпечення додержання законодавства України з питань державної митної справи.

Крім того, це узгоджується з проголошеними у статті 8 Митного кодексу України принципами здійснення державної митної справи на засадах законності та презумпції невинуватості, єдиного порядку переміщення товарів, транспортних засобів через митний кордон України, спрощення законної торгівлі; заохочення доброчесності.

Верховним Судом неодноразово висловлювалась правова позиція щодо застосування відповідних норм права, зокрема, у постановах від 02.07.2019 року по справі №160/8573/18, від 18.07.2019 року по справі №821/829/18, від 29.07.2019 року по справі №815/5354/16.

З огляду на викладене, суд вважає, що позивачем надані відповідачу для митного оформлення імпортованого товару документи, що передбачені МК України, що дають можливість визначити митну вартість товару за першим методом визначення митної вартості за ціною договору.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку, що рішення про коригування митної вартості товару № UA500500/2025/000242/2 від 21.06.2025 р. та картка відмови у митному оформленні (випуску) товарів № UA500500/2025/000494 прийняті не на підставі та не у спосіб, що визначені Конституцією та законами України, та необґрунтовано, тобто без урахування всіх обставин, що мають значення для прийняття рішення, тобто не відповідає критеріям, визначених частиною другою статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, тому є протиправними та підлягають скасуванню.

Згідно ст.72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно ч.1 ст.77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Згідно ч. 2 ст.77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. Суб`єкт владних повноважень повинен подати суду всі наявні у нього документи та матеріали, які можуть бути використані як докази у справі.

Згідно зі ст.249 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Оцінивши докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, та враховуючи всі наведені обставини, суд дійшов висновку про те, що вимоги є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню у спосіб обраний позивачем.

Відповідно до ст.139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

ТОВ ПРО-МАКС при поданні позову сплачено судовий збір в розмірі 6056,00 грн.

З урахуванням викладеного, та враховуючи, що адміністративний позов підлягає задоволенню, на користь позивача з Одеської митниці за рахунок її бюджетних асигнувань слід стягнути сплачений позивачем судовий збір в розмірі 6056,00 грн.

Керуючись ст.ст. 2, 3, 5, 6, 8, 9, 14, 22, 139, 241, 242-246, 250, 255, 295, КАС України, суд

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов товариства з обмеженою відповідальність ПРО-МАКС до Одеської митниці про визнання протиправними та скасування рішення, картки відмови задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати рішення про коригування митної вартості №UA500500/2025/000242/2 від 21.06.2025 року.

Визнати протиправною та скасувати картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA500500/2025/000494.

Стягнути з Одеської митниці за рахунок її бюджетних асигнувань на користь товариства з обмеженою відповідальністю ПРО-МАКС сплачений судовий збір у розмірі 6056,00 грн.

Рішення суду набирає законної сили в порядку, визначеному ст.255 КАС України.

Відповідно до ст.295 КАС України, апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частину рішення суду, або розгляд справи проводився в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Позивач: товариство з обмеженою відповідальністю ПРО-МАКС (, адреса: Миколаївська дорога, 231, м. Одеса, 65102).

Відповідач: Одеська митниця (код ЄДРПОУ ВП 44005631, 65078, м.Одеса, вул. Івана та Юрія Липи, 21-а).

Суддя П.П.Марин