Справа № 640/11476/22
Суддя: Войтович І. І.
Дата ухвалення: 2026-01-20 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

20 січня 2026 року Справа №640/11476/22

Київський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Войтович І. І., розглянувши у порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом Приватного підприємства «МЕДИЧНИЙ ЦЕНТР «МЕДИЧНІ АСПЕКТИ БЕЗПЕКИ ДОРОЖНЬОГО РУХУ» до Головного управління Державної податкової служби у місті Києві про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії,

в с т а н о в и в:

Приватне підприємство «МЕДИЧНІ АСПЕКТИ БЕЗПЕКИ ДОРОЖНЬОГО РУХУ» звернулось до Окружного адміністративного суду міста Києва із позовом до Головного управління Державної податкової служби у місті Києві, в якому, з урахуванням заяви про зміну предмету позову, просить:

- визнати протиправним та скасувати Рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку від 27.01.2022 року № 18862, яке прийнято Комісією з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління Державної податкової служби у м. Києві відносно Приватного підприємства «МЕДИЧНІ АСПЕКТИ БЕЗПЕКИ ДОРОЖНЬОГО РУХУ» (ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань: 35691506);

- визнати протиправним та скасувати Рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку від 23.08.2023 року № 325743, яке прийнято Комісією з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління Державної податкової служби у м. Києві відносно Приватного підприємства «МЕДИЧНИЙ ЦЕНТР «МЕДИЧНІ АСПЕКТИ БЕЗПЕКИ ДОРОЖНЬОГО РУХУ» (ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань: 35691506);

- зобов`язати Головне управління Державної податкової служби у м. Києві, як відокремлений підрозділ Державної податкової служби України (ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань (відокремленого підрозділу): 44116011), виключити Приватне підприємство «МЕДИЧНИЙ ЦЕНТР «МЕДИЧНІ АСПЕКТИ БЕЗПЕКИ ДОРОЖНЬОГО РУХУ» (ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань: 35691506) з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.».

В обґрунтування позовних вимог позивач вказує, що дії відповідача щодо прийняття спірних рішень про відповідність позивача критеріям ризиковості суперечать нормам податкового законодавства та є необґрунтованими, оскільки негативна податкова інформація стосується не господарської діяльності позивача, а його контрагентів. Зазначає про реальність здійснення операцій із контрагентами, які податковий орган вказав ризиковими, що підтверджується відповідними первинними документами. З урахуванням наведеного, позивач вважає, що рішення є протиправними та підлягають скасуванню, а позовні вимоги задоволенню в повному обсязі.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 27.07.2022 у справі № 640/11476/22 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 27.07.2022 у справі № 640/11476/22 відмовлено у задоволенні заяви позивача про забезпечення позову.

Відповідно до Закону України "Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду" від 13.12.2022 №2825-ІХ ліквідовано Окружний адміністративний суд міста Києва; утворено Київський міський окружний адміністративний суд із місцезнаходженням у місті Києві; визначено територіальну юрисдикцію Київського міського окружного адміністративного суду, яка поширюється на місто Київ.

На виконання положень п. 2 розділу ІІ Прикінцеві та перехідні положення Закону України "Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду" від 13 грудня 2022 року №2825-ІХ, дана справа надіслана до Київського окружного адміністративного суду за належністю.

12.10.2023 вказані матеріали адміністративного позову отримані Київським окружним адміністративним судом та протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями, 12.10.2023 справа розподілена судді Войтович І.І.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 25.10.2023 у справі № 640/11476/22 відкрито провадження в адміністративній справі, визначено розглядати таку за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін за наявними у справі матеріалами. Запропоновано відповідачу протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі подати до суду відзив на позовну заяву.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 08.12.2025 у справі № 640/11476/22 задоволено клопотання позивача про заміну найменування. Крім того, задоволено заяву підприємства про збільшення предмету позову та вирішено здійснювати подальший розгляд справи з урахуванням такої заяви.

Відповідач в поданому до суду відзиві на позовну заяву заперечує проти задоволення позовних вимог та зазначає, що контролюючим органом правомірно прийнято рішення про відповідність платника податків критеріям ризиковості, наполягає, що рішення прийняте згідно вимог законодавства, скасуванню не підлягає, а відтак просить суд відмовити у задоволенні позовних вимог в повному обсязі.

Розглянувши подані документи і матеріали, з`ясувавши усі фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов, відзив, оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив таке.

Приватне підприємство «МЕДИЧНИЙ ЦЕНТР «МЕДИЧНІ АСПЕКТИ БЕЗПЕКИ ДОРОЖНЬОГО РУХУ» () зареєстровано 28.01.2008.

Позивач є платником ПДВ, ІПН 50.

ПП «МЕДИЧНИЙ ЦЕНТР «МЕДИЧНІ АСПЕКТИ БЕЗПЕКИ ДОРОЖНЬОГО РУХУ» є платником ПДВ та платником податку на прибуток на загальних підставах.

Основним видом діяльності позивача є: 86.21 Загальна медична практика.

Іншими видами діяльності ПП «МЕДИЧНИЙ ЦЕНТР «МЕДИЧНІ АСПЕКТИ БЕЗПЕКИ ДОРОЖНЬОГО РУХУ» є: Вантажний автомобільний транспорт, Інша допоміжна діяльність у сфері транспорту, Інша поштова та кур`єрська діяльність, Надання інших інформаційних послуг, н.в.і.у.

ПП «МЕДИЧНИЙ ЦЕНТР «МЕДИЧНІ АСПЕКТИ БЕЗПЕКИ ДОРОЖНЬОГО РУХУ» має ліцензію на провадження господарської діяльності з медичної практики, яка видана Міністерством охорони здоров`я України 30.05.2013.

Також, позивач має акредитаційні сертифікати другої категорії серії ПО № 001294 та серії МЗ № 000033 із терміном дії до 18.11.2023.

У товариства наявні значні трудові ресурси, що підтверджується копіями наказів про прийняття на роботу працівників.

Водночас, Комісією з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у м. Києві прийнято оскаржуване рішення про відповідність ПП «МЕДИЧНИЙ ЦЕНТР «МЕДИЧНІ АСПЕКТИ БЕЗПЕКИ ДОРОЖНЬОГО РУХУ» пункту 8 критеріїв ризиковості платника податку № 18862 від 27.01.2022.

Підставою віднесення позивача до критеріїв ризиковості платника податку вказано що «В ході аналізу баз даних ДПС України отримано податкову інформацію, що підприємство надає послуги, щодо медичних оглядів працівників. ПК формує меблями, батарейками алкаліновими та транспортними послугами від суб`єктів господарювання, які здійснюють ризикову діяльність, а саме: ТОВ "ГАРУДА ГРУП" (код 37724386), ТОВ "СТОЛИЧНА ЛОГІСТИЧНА КОМПАНІЯ" (код 38568195), ТОВ "КОМПАНІЯ "ВСЕ ВЧАСНО" (код 41759729).»

ПП «МЕДИЧНИЙ ЦЕНТР «МЕДИЧНІ АСПЕКТИ БЕЗПЕКИ ДОРОЖНЬОГО РУХУ» подало повідомлення про подання інформації та копій документів щодо невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку від 15.08.2023 із поясненнями та копіями документів для підтвердження фінансово-господарської діяльності товариства із ризиковими контрагентами (кількість додатків 88).

Разом з тим, копії документів, які підтверджують господарські операції із контрагентами позивача надані разом із позовною заявою та дослідженні судом.

Однак, з урахуванням Комісією з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у м. Києві прийнято нове рішення про відповідність ПП «МЕДИЧНИЙ ЦЕНТР «МЕДИЧНІ АСПЕКТИ БЕЗПЕКИ ДОРОЖНЬОГО РУХУ» пункту 8 критеріїв ризиковості платника податку № 352743 від 23.08.2023.

Підставою віднесення позивача до критеріїв ризиковості платника податку зазначено: « 03 - відсутність необхідних умов та/або обсягів матеріальних ресурсів для виробництва товарів, виконання робіт або надання послуг в обсягах, відображених у податковій накладній/розрахунку коригування (відсутні відомості про об`єкти оподаткування, відсутнє придбання послуг оренди об`єктів оподаткування, послуг транспортування, послуг оренди місць зберігання товарно-матеріальних цінностей, послуг оренди місць зберігання паливно-мастильних матеріалів тощо), відповідно до поданої до контролюючих органів звітності; 13- придбання товарів (послуг) у платника(ів) податку, щодо якого (их) прийняте рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку».

Вказано, що інформацією, за якою встановлена відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку є взаємовідносини з ризиковим постачальником ТОВ «ГАРУДА ГРУП» (09.04.2021) - 01.01.2021-30.04.2021, УКТЗЕД 9403,8506,9608,8213.

Крім того зазначено про ненадання платником податку копій документів, які можуть свідчити про невідповідність критеріям ризиковості платника податку» та зазначено узагальнений перелік документів.

Так, з матеріалів справи слідує, що 01.01.2019 між ТОВ «ГАРУДА ГРУП» (Постачальник) та ПП «МЕДИЧНИЙ ЦЕНТР «МЕДИЧНІ АСПЕКТИ БЕЗПЕКИ ДОРОЖНЬОГО РУХУ» (Покупець) укладено договір поставки (надалі - Договір), відповідно до якого, Постачальник зобов`язується передати (поставити) Покупцю Товар, а Покупець зобов`язується прийняти Товар та оплатити його (п. 1.1 Договору).

Відповідно до п. 1.2 Договору, кількість Товару, що підлягає поставці, його ціна та асортимент Товару погоджуються Сторонами у видаткових накладних, які є невід`ємними частинами цього Договору.

Згідно із п. 4.2 Договору, право власності та ризик випадкового знищення та/або випадкового пошкодження (псування) Товару переходить від Постачальника до Покупця в момент отримання Товару Покупцем, що підтверджується видатковою накладною. Дата видаткової накладної є датою отримання Товару Покупцем.

Так, позивачем надано ряд видаткових накладних на підтвердження поставки товарів.

Крім того, в матеріалах справи також наявні зареєстровані в Єдиному реєстрі податкових накладних податкові накладні, які подавалися на реєстрацію за фактом поставки товарів.

Також, ПП «МЕДИЧНИЙ ЦЕНТР «МЕДИЧНІ АСПЕКТИ БЕЗПЕКИ ДОРОЖНЬОГО РУХУ» перерахувало грошові кошти на користь ТОВ «ГАРУДА ГРУП» за поставлений товар у загальному розмірі 1 588 539,21 грн, що підтверджується копіями банківських виписок з АТ «РАЙФФАЙЗЕН БАНК» та АТ КБ «ПРИВАТБАНК».

Окрім того, судом встановлено, що 01.08.2018 між ТОВ «ГАРУДА ГРУП» (Перевізник) та ПП «МЕДИЧНИЙ ЦЕНТР «МЕДИЧНІ АСПЕКТИ БЕЗПЕКИ ДОРОЖНЬОГО РУХУ» (Замовник) укладено договір організації транспортного обслуговування № 0108/18-МА (надалі - Договір № 0108/18-МА), відповідно до якого, Перевізник бере на себе зобов`язання організовувати перевезення, доставку та/або доставляти власним або третіх осіб автомобільним транспортом ввірені йому для перевезення Замовником або третіми особами вантажі, далі по тексту «Вантаж», і видавати Вантаж вантажоодержувачу (Замовнику) (п. 1.1 Договору).

Відповідно до п. 1.3 Договору № 0108/18-МА, умови надання конкретних послуг, а також перелік, обсяг та ціна конкретних послуг та операцій, що необхідні для здійснення перевезень, узгоджуються Сторонами в заявках на перевезення (далі по тексту - Заявка), що узгоджуються Сторонами усно або у будь-якій інші зручній для Сторін формі та можуть не фіксуватись письмово.

Згідно із п. 4.2 Договору № 0108/18-МА, періодичність підписання Актів наданих послуг визначається за взаємною згодою Сторін або відповідний Акт в обов`язковому порядку підписується на першу вимогу будь-якої із Сторін. Вказаний Акт наданих послуг є невід`ємною частиною цього Договору

Так, позивачем надано ряд актів здачі-прийняття виконаних робіт (наданих послуг) на підтвердження надання послуг по організації транспортного обслуговування.

Крім того, в матеріалах справи також наявні зареєстровані в Єдиному реєстрі податкових накладних податкові накладні, які подавалися на реєстрацію за фактом надання послуг.

Також, ПП «МЕДИЧНИЙ ЦЕНТР «МЕДИЧНІ АСПЕКТИ БЕЗПЕКИ ДОРОЖНЬОГО РУХУ» перерахувало грошові кошти на користь ТОВ «ГАРУДА ГРУП» за поставлений товар у загальному розмірі 1 611 570,00 грн, що підтверджується копіями банківських виписок з АТ «РАЙФФАЙЗЕН БАНК».

Окрім того, судом встановлено, що 01.01.2020 між ТОВ «СТОЛИЧНА ЛОГІСТИЧНА КОМПАНІЯ» (Постачальник) та ПП «МЕДИЧНИЙ ЦЕНТР «МЕДИЧНІ АСПЕКТИ БЕЗПЕКИ ДОРОЖНЬОГО РУХУ» (Покупець) укладено договір поставки (надалі - Договір), відповідно до якого, Постачальник зобов`язується передати (поставити) Покупцю Товар, а Покупець зобов`язується прийняти Товар та оплатити його (п. 1.1 Договору).

Відповідно до п. 1.2 Договору, кількість Товару, що підлягає поставці, його ціна та асортимент Товару погоджуються Сторонами у видаткових накладних, які є невід`ємними частинами цього Договору.

Згідно із п. 4.2 Договору, право власності та ризик випадкового знищення та/або випадкового пошкодження (псування) Товару переходить від Постачальника до Покупця в момент отримання Товару Покупцем, що підтверджується видатковою накладною. Дата видаткової накладної є датою отримання Товару Покупцем.

Позивачем надано ряд видаткових накладних, які підтверджують поставку товарів та зареєстровані в Єдиному реєстрі податкових накладних податкові накладні, які подавалися на реєстрацію за фактом поставки товарів.

Крім того, як зазначає позивач та не спростовує відповідач, ТОВ «КОМПАНІЯ «ВСЕ ВЧАСНО» не поставляла на користь ПП «МЕДИЧНИЙ ЦЕНТР «МЕДИЧНІ АСПЕКТИ БЕЗПЕКИ ДОРОЖНЬОГО РУХУ» меблі, батарейки алкалінові та не надавало транспортних послуг у зв`язку із чим не укладалося відповідних договорів про надання/поставку зазначених товарів/послуг.

Водночас, позивачем надано копію договору про надання послуг № 2/1-20 від 02.01.2020, укладеного із ТОВ «КОМПАНІЯ «ВСЕ ВЧАСНО», відповідно до якого ТОВ «КОМПАНІЯ «ВСЕ ВЧАСНО» надало інформаційні послуги позивачу, що підтверджується рядом актів здачі-приймання виконаних робіт (надання послуг), зареєстрованими в Єдиному реєстрі податкових накладних податковими накладними та випискою із з АТ «РАЙФФАЙЗЕН БАНК» щодо оплати послуг на загальну суму 140 400,00 грн.

ПП «МЕДИЧНИЙ ЦЕНТР «МЕДИЧНІ АСПЕКТИ БЕЗПЕКИ ДОРОЖНЬОГО РУХУ» на підтвердження необхідності замовлення товарів та послуг надано також копії наступних документів:

- договору оренди нежитлового приміщення з обладнанням від 17.11.2020 № 3304 укладеного із ПАТ «КРЕМЕНЧУЦЬКИЙ МІСЬКМОЛОКОЗАВОД»;

- акта приймання-передачі в оренду приміщення з обладнанням від 17.11.2020 по Договору оренди нежитлового приміщення № 3304 від 17.11.2020, відповідно до якого, Орендодавець передав, а Орендар прийняв, згідно Договора оренди № 3304 від 17 листопада 2020 р., в оренду частину адміністративної будівлі загальною площею 65 кв. м, розташованого за адресою: м. Кременчук, вул. Лікаря О.Богаєвського, 14/69;

- акта приймання-передачі в оренду приміщення з обладнанням від 17.11.2020 по Договору оренди нежитлового приміщення № 3304 від 17.11.2020, відповідно до якого, Орендодавець передав, а Орендар прийняв, згідно Договора оренди № 3304 від 17 листопада 2020 р., в оренду інвентар за переліком;

- договір оренди від 31.01.2022 № 000003613 укладений із ПАТ «КРЕМЕНЧУЦЬКИЙ МІСЬКМОЛОКОЗАВОД»;

- акта приймання-передачі Об`єкта оренди за Договором оренди № 000003613 від 31.11.2022, відповідно до якого, Орендодавець передав, а Орендар прийняв у тимчасове користування частину адміністративної будівлі загальною площею 45,9 м.кв., розташовану за адресою: м.Кременчук, вул. Лікаря Богаєвського, 14/69; обладнання та інвентар, розташований в приміщенні, що передається в оренду;

- договір оренди нежитлового приміщення з обладнанням від 01.12.2020 № 3301 укладений із ТОВ «ДАНОН ДНІПРО»;

- акта приймання-передачі в оренду приміщення з обладнанням від 01.12.2020 по Договору оренди нежитлового приміщення з обладнанням № 3301 від 01.12.2020р., в оренду частину адміністративної будівлі загальною площею 15,5 кв. м, розташованого за адресою: м. Херсон, Бериславське шосе, 37;

- акта приймання-передачі в оренду приміщення з обладнанням від 01.12.2020 по Договору оренди нежитлового приміщення з обладнанням № 3301 від 01.12.2020р., в оренду обладнання/інвентар за переліком;

- договір оренди від 01.03.2022 № 3611 укладений із ТОВ «ДАНОН ДНІПРО»;

- акта приймання-передачі Об`єкта оренди за Договором оренди № 3611 від 01.03.2022, відповідно до якого, Орендодавець передав, а Орендар прийняв у тимчасове користування частину адміністративної будівлі загальною площею 15,5 м.кв., розташовану за адресою: м. Херсон, Бериславське шосе, 37.; обладнання та інвентар, розташований в приміщенні, що передається в оренду;

- договір оренди приміщення від 27.10.2021 № 65 укладений із громадянином України ОСОБА_1 ;

- акта приймання-передачі приміщення від 01.12.2021 до Договору № 65 оренди приміщення від 27.10.2021, відповідно до якого Орендодавець передав, а Орендар прийняв у належному стані, нежиле приміщення за адресою: 03022, м. Київ, вул. Козацька, 116-а, офіс 222, каб.3, загальною площею 36,1 (тридцять шість цілих одна десята) квадратних метрів. Разом з об`єктом оренди Орендодавець передав, а Орендар прийняв додаткове обладнання згідно з переліком;

- документацію до електронних приладів.

Тобто, позивач зазначає, що ним надано достатній обсяг документів, які спростовують наявну в податковому органі інформацію та свідчать про дійсність здійснення операцій з контрагентами, та як наслідок свідчать про безпідставність рішень відповідача.

Не погоджуючись із спірними рішеннями відповідача, позивач звернувся з цим позовом до суду.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, що виникли між сторонами, суд виходить з наступного.

Предметом розгляду у цій справі є рішення комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління Державної податкової служби у місті Києві від 27.01.2022 № 18862 та від 23.08.2023 № 325743 про відповідність платника податку на додану вартість - ПП «МЕДИЧНИЙ ЦЕНТР «МЕДИЧНІ АСПЕКТИ БЕЗПЕКИ ДОРОЖНЬОГО РУХУ» критеріям ризиковості платника податку на підставі пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку, у зв`язку з чим, судом підлягає перевірка по встановленню законності чи протиправності прийнятих спірних рішень суб`єктом владних повноважень про відповідність платника податків критеріям ризиковості, на дотримання останнього вимогам ч. 2 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України (надалі - КАС України) .

Суд зазначає, що відповідно до частини 2 статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Завданням адміністративного судочинства відповідно до ч. 1 ст. 2 КАС України є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Також, суд відмічає, що згідно положень п. 2 ч. 1 ст. 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом: визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень.

Згідно положень ст. 4 КАС України публічно-правовий спір це спір, у якому: хоча б одна сторона здійснює публічно-владні управлінські функції, в тому числі на виконання делегованих повноважень, і спір виник у зв`язку із виконанням або невиконанням такою стороною зазначених функцій; або хоча б одна сторона надає адміністративні послуги на підставі законодавства, яке уповноважує або зобов`язує надавати такі послуги виключно суб`єкта владних повноважень, і спір виник у зв`язку із наданням або ненаданням такою стороною зазначених послуг; або хоча б одна сторона є суб`єктом виборчого процесу або процесу референдуму і спір виник у зв`язку із порушенням її прав у такому процесі з боку суб`єкта владних повноважень або іншої особи.

Індивідуальний акт - це акт (рішення) суб`єкта владних повноважень, виданий (прийняте) на виконання владних управлінських функцій або в порядку надання адміністративних послуг, який стосується прав або інтересів визначеної в акті особи або осіб, та дія якого вичерпується його виконанням або має визначений строк.

В силу ч. 2 ст. 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

За ч. 3 ст. 2 КАС України основними засадами (принципами) адміністративного судочинства є: 1) верховенство права; 2) рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом; 3) гласність і відкритість судового процесу та його повне фіксування технічними засобами; 4) змагальність сторін, диспозитивність та офіційне з`ясування всіх обставин у справі; 5) обов`язковість судового рішення; 6) забезпечення права на апеляційний перегляд справи; 7) забезпечення права на касаційне оскарження судового рішення у випадках, визначених законом; 8) розумність строків розгляду справи судом; 9) неприпустимість зловживання процесуальними правами; 10) відшкодування судових витрат фізичних та юридичних осіб, на користь яких ухвалене судове рішення.

Провадження в адміністративних справах здійснюється відповідно до закону, чинного на час вчинення окремої процесуальної дії, розгляду і вирішення справи (ч. 3 ст. 3 КАС України).

Пунктом 201.1 статті 201 Податкового кодексу України (надалі - ПК України) визначено, що на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Відповідно до пункту 201.16 статті 201 ПК України, реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.

Постановою Кабінету Міністрів України від 11 грудня 2019 року № 1165 на виконання вимог пункту 201.16 статті 201 ПК України затверджено Порядок з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (надалі - Порядок № 1165), який визначає механізм зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, організаційні та процедурні засади діяльності комісій з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, права та обов`язки їх членів.

Додатком 1 до Порядку № 1165 встановлено Критерії ризиковості платника податку на додану вартість, зокрема: п. 8. у контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування.

Згідно п. 5 Порядку № 1165, платник податку, яким складено та/або подано для реєстрації в Реєстрі податкову накладну/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряється щодо відповідності критеріям ризиковості платника податку (додаток 1), показникам, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку (додаток 2).

Податкова накладна/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряються щодо відповідності відображених у них операцій критеріям ризиковості здійснення операцій (додаток 3).

Пунктом 6 вказаного Порядку № 1165 також визначено, що у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, яким складено та/або подано податкову накладну/розрахунок коригування для реєстрації в Реєстрі, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація такої податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.

Питання відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку розглядається комісією регіонального рівня.

У разі встановлення відповідності платника податку хоча б одному з критеріїв ризиковості платника податку комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Включення платника податку до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.

Платник податку отримує рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку через електронний кабінет у день прийняття такого рішення (додаток 4).

У рішенні зазначається підстава та інформація, за якою встановлено відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

У разі відповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку згідно з пунктом 8 додатка 1 у відповідних полях рішення зазначаються детальна інформація, за якою встановлено відповідність критеріям ризиковості платника податку, тип операції (придбання/постачання), період здійснення господарської операції, код згідно з УКТЗЕД/Державним класифікатором/умовним кодом товару, податковий номер платника податку, задіяного в ризиковій операції, дата включення платника податку, задіяного в ризиковій операції, до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

У рішенні про відповідність платника податку вимогам пункту 8 додатка 1 комісія регіонального рівня зазначає наявну інформацію, що свідчить про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, виявлену під час моніторингу господарських операцій, відображених у податкових накладних/розрахунках коригування, поданих для реєстрації в Реєстрі, у тому числі податкових накладних/розрахунках коригування, реєстрацію яких зупинено.

При цьому не може бути підставою для розгляду питання відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку згідно з пунктом 8 додатка 1 операція, відображена у податковій накладній/розрахунку коригування, дата реєстрації якої/якого у Реєстрі припадає на період, що перевищує 180 днів до дати прийняття рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку.

У разі отримання рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку платник податку має право подати на розгляд комісії регіонального рівня інформацію та копії відповідних документів, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Комісією регіонального рівня розглядається питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, у разі виявлення обставин та/або отримання інформації, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, та/або отримання інформації та копій відповідних документів від платника податку, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

У разі виявлення обставин та/або отримання інформації, визначених абзацом дев`ятим цього пункту, та прийняття комісією регіонального рівня рішення про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку платник податку отримує таке рішення в електронному кабінеті в день його прийняття (додаток 4).

Інформація та копії документів подаються платником податку до ДПС в електронній формі засобами електронного зв`язку з урахуванням вимог Законів України "Про електронні документи та електронний документообіг", "Про електронні довірчі послуги" та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого Мінфіном.

Документами, необхідними для розгляду питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, можуть бути:

договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них;

договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлено повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції;

первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявних типових форм та галузевої специфіки, накладні;

розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків;

документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачено договором та/або законодавством;

інші документи, що підтверджують невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Інформацію та копії документів, подані платником податку, комісія регіонального рівня розглядає протягом семи робочих днів, що настають за датою їх надходження, та приймає відповідне рішення.

За результатами розгляду інформації та копій документів комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, яке платник податку отримує в електронному кабінеті у день його прийняття (додаток 4).

Якщо за результатами розгляду інформації та копій документів, що свідчать про невідповідність платника податку вимогам пункту 8 додатка 1, комісією регіонального рівня прийнято рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, в такому рішенні зазначається:

актуальна інформація щодо податкової інформації, що стала підставою для розгляду питання про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, та ризикових операцій, відображених у попередньому рішенні про відповідність критеріям ризиковості платника податку. До такої інформації не застосовуються вимоги абзацу дев`ятого цього пункту;

інформація щодо операцій, відображених у податковій накладній/розрахунку коригування, дата подання для реєстрації в Реєстрі яких не раніше 180 днів до дати прийняття попереднього рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку. До такої інформації не застосовуються вимоги абзацу дев`ятого цього пункту.

У разі прийняття комісією регіонального рівня рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку за результатами розгляду інформації та копій документів, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, попереднє рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку втрачає чинність.

У разі виявлення обставин та/або отримання інформації, визначених абзацом дев`ятим цього пункту, та прийняття комісією регіонального рівня рішення про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку платник податку отримує таке рішення в електронному кабінеті в день його прийняття (додаток 4).

У рішенні про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку (додаток 4) за результатами розгляду інформації та копій документів, надісланих відповідно до абзацу восьмого цього пункту, комісія регіонального рівня у відповідних полях рішення зазначає детальну інформацію, за якою встановлено відповідність критеріям ризиковості платника податку, зазначає/обирає з переліку документ/документи, не наданий/не надані платником податку, який може/які можуть свідчити про невідповідність критеріям ризиковості платника податку.

У разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня за основним місцем обліку платника податку виключає платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Комісія регіонального рівня постійно проводить моніторинг щодо відповідності/невідповідності платників податку критеріям ризиковості платника податку.

Пункт 7 Порядку № 1165 визначає, що у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу податкової накладної/розрахунку коригування встановлено, що відображена в них операція відповідає хоча б одному критерію ризиковості здійснення операції, крім податкової накладної/розрахунку коригування, складених платником податку, який відповідає хоча б одному показнику, за яким визначається позитивна податкова історія, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.

Платник податку отримує інформацію щодо податкових накладних/розрахунків коригування, реєстрація яких зупинена, через електронний кабінет (п. 8 Порядку № 1165).

Системний аналіз норм вищевказаного Порядку № 1165 свідчить, що для віднесення до переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості є п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку на додану вартість, у рішенні Комісія має зазначити джерела отримання податкової інформації, зміст податкової інформації та висновки комісії про ризиковість конкретної господарської операції, які ґрунтуються на аналізі матеріалів щодо конкретної господарської операції та загальної інформації про платника податку, наявної в ДПС.

Суд зазначає, що внесення платника податків до переліку ризикових платників на підставі п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку є підставою для зупинення реєстрації в ЄРПН в подальшому всіх складених платником податку податкових накладних/розрахунків коригування.

Як встановлено судом, комісією регіонального рівня прийнято рішення комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління Державної податкової служби у місті Києві від 27.01.2022 № 18862 та від 23.08.2023 № 325743 про відповідність платника податку на додану вартість - ПП «МЕДИЧНИЙ ЦЕНТР «МЕДИЧНІ АСПЕКТИ БЕЗПЕКИ ДОРОЖНЬОГО РУХУ» критеріям ризиковості платника податку на підставі пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку.

При цьому, виходячи з аналізу оскаржуваних рішень та наданих до матеріалів справи документів, суд зауважує, що будь-яких доказів на підтвердження отриманої інформації, виявлених обставин, на підставі яких прийнято оскаржувані рішення про включення позивача до переліку ризикових платників податків, суду надано не було, як і не надано доказів того, що відповідач вчиняв будь-які дії, спрямовані на перевірку обставин господарських операцій із вказаними контрагентами не наведено, та не обґрунтовано у зв`язку із чим застосовано код, який впливає на відповідність підприємства п. 8 Критеріїв ризиковості платника податків та на підставі чого здійснено його застосування.

Окрім вказаного, з аналізу оскаржуваних рішень вбачається, що контролюючим органом в рядку щодо «Інформація, за якою встановлена відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку» не зазначено суть та характер наявної податкової інформації, що стала підставою для прийняття таких рішень, не ідентифіковано конкретні ризикові операції та/або податкові накладні платника, в яких були зафіксовані такі операції, не наведено конкретних підстав їх прийняття (фактичних і юридичних), а також переконливих і зрозумілих мотивів їх прийняття, натомість контролюючим органом лише зазначено, що у позивача відсутні необхідні умови та/або обсяги матеріальних ресурсів для виробництва товарів, виконання робіт або надання послуг в обсягах, відображених у податковій накладній/розрахунку коригування (відсутні відомості про об`єкти оподаткування, відсутнє придбання послуг оренди об`єктів оподаткування, послуг транспортування, послуг оренди місць зберігання товарно-матеріальних цінностей, послуг оренди місць зберігання паливно-мастильних матеріалів тощо), відповідно до поданої до контролюючих органів звітності; придбання товарів (послуг) здійснювалося у платника(ів) податку, щодо якого (их) прийняте рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку.

Втім, як вже встановлено судом, позивач має достатній обсяг працівників, замовлення послуг обумовлено укладеннями договорів оренди нежитлових приміщень та обладнання таких меблями та технікою. Замовлення батарейок здійснювалося у зв`язку із необхідністю використання таких у електронних приладах, про що свідчить документація до таких.

В той же час, позивачем надано первинні документи, які свідчать про реальний характер взаємовідносин із вищенаведеним контрагентом.

До того ж, відповідач не зазначив, які саме документи не надано позивачем, а лише навів загальний перелік документів передбачений Порядком № 1165.

Верховний Суд у постанові від 19.11.2021 по справі № 140/17441/20 зазначив, що при вирішенні спорів такої категорії суди, з огляду на правове регулювання і характер цих відносин, мають досліджувати і надавати оцінку змісту оскаржуваного рішення, змісту протоколу засідання комісій та наданих податковим органом документів, порядку прийняття рішення та повноваженням комісії контролюючого органу.

Суд зазначає, що комісія, приймаючи рішення з посиланням на те, що у контролюючих органах наявна податкова інформація, має обґрунтувати, на підставі якої інформації комісія дійшла такого висновку та надати належні, допустимі докази в підтвердження цієї інформації, що узгоджується із позицією викладеною у постанові Верховного Суду від 30.11.2021 по справі № 340/1098/20.

Верховний Суд у постановах від 05.01.2021 у справі 640/11321/20 та від 23.06.2022 у справі № 640/6130/20, від 07.04.2023 у справі № 280/3639/20 зауважив, що навіть, якщо Порядком № 1165 затверджено форму рішення, яка не передбачає конкретизації підстав у разі відповідності пунктам 1 - 8 критеріїв ризиковості платника податку, проте невиконання відповідачем обов`язку доказування, встановленого частиною 2 статті 77 КАС України, а саме недоведеність суду правомірності прийняття рішення (що воно прийняте обґрунтовано, добросовісно, розсудливо, за наявності визначених Порядком № 1165 підстав), є підставою для визнання протиправним та скасування оскаржуваного рішення.

Так, загальними вимогами, які висуваються до акта індивідуальної дії, як акта правозастосування, є його обґрунтованість та вмотивованість, тобто наведення податковим органом конкретних підстав його прийняття (фактичних і юридичних), а також переконливих і зрозумілих мотивів його прийняття, що узгоджується, серед врахованого, із правовою позицією Верховного Суду викладеної у постановах від 05.01.2021 у справі № 640/10988/20 та від 05.01.2021 у справі № 640/11321/20.

Відповідно, в силу норм діючого законодавства, Комісією ГУ ДПС у м. Києві зазначено в спірних рішеннях інформацію та підстави їх прийняття, при цьому не надано суду жодного належного доказу, який би досліджувався в ході засідання Комісії, і який би слугував підставою для прийняття оскаржуваних рішень та був покладений в основу їх прийняття, що вимагається в силу ч. 2 ст. 77 КАС України.

Водночас, податковим органом не надано пояснення чому надані позивачем документи не були взяті до уваги та/або чому такі не спростовують наявну у контролюючого органу податкову інформацію.

Суд звертає увагу на те, що податкова інформація, наявна у контролюючого органу, є лише статистичними даними, які самі по собі не можуть свідчити про вчинення підприємством порушень та не підтверджує ризиковість платника податків.

Будь-яка податкова інформація, зокрема, надана іншими контролюючими органами носить виключно інформативний характер та не є належним доказом в розумінні закону.

Така позиція підтримується Верховним Судом, про що свідчить правовий висновок останнього, викладений у постановах від 02.04.2020 у справі № 160/93/19, від 04.06.2020 у справі № 340/422/19 та від 16.04.2021 у справі № 813/1301/15.

Верховний Суд у постанові від 22.07.2021 у справі № 520/480/20 вказав, що саме лише посилання контролюючого органу про те, що аналіз діяльності товариства свідчить про наявність ризиків маніпулювання показниками податкової звітності та даними Єдиного реєстру податкових накладних, а також мінімізації платежів до бюджету, без належного обґрунтування і документального підтвердження, не може свідчити про відповідність рішення критеріям правомірності, які пред`являються до рішень суб`єктів владних повноважень і закріплені у частині другій статті 2 КАС України.

Суд також бере до уваги висновки Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду, викладені в постанові від 23 червня 2022 року у справі № 640/6130/20, де Суд дійшов висновку, що аналіз приписів Порядку №1165 дає підстави вважати, що право комісії регіонального рівня щодо розгляду питання про відповідність/невідповідність платника ПДВ критеріям ризиковості платника податку самостійно ініціювати процедуру розгляду вказаного питання лише з підстав наявності певної податкової інформації вказаним Порядком не передбачено. Відповідно до пункту 6 Порядку №1165 виявлення обставин та/або отримання інформації може бути самостійною підставою лише для розгляду комісією регіонального рівня питання виключення платника податку з переліку платників, а не питання щодо включення його до такого переліку.

Відповідно до ч. 5 ст. 242 КАС України, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Суд зауважує, що оскаржувані в межах цієї справи рішення взагалі не містять суті та характеру отриманої податкової інформації, що стала підставою для прийняття останніх.

Відповідачем не надано до суду документального підтвердження обставин, що товариство та/або його контрагенти задіяні у проведенні ризикових операцій. Жодних доказів провадження заявником господарської діяльності в умовах та обставинах, котрі характеризуються ознаками недодержання вимог чинного законодавства України, не подано.

При цьому, ПП «МЕДИЧНИЙ ЦЕНТР «МЕДИЧНІ АСПЕКТИ БЕЗПЕКИ ДОРОЖНЬОГО РУХУ» надано первинні документи, які свідчать про здійснення господарських операцій із спірними контрагентами.

Крім того, як свідчать матеріали справи, такі документи надавалися й відповідній комісії відповідача.

Таким чином, на дату подання позивачем Повідомлення про подання інформації та копій документів щодо невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку, а саме 15.08.2023, та на дату прийняття останнього оскаржуваного рішення від 23.08.2023 № 352743 були відсутні підстави для віднесення ПП «МЕДИЧНИЙ ЦЕНТР «МЕДИЧНІ АСПЕКТИ БЕЗПЕКИ ДОРОЖНЬОГО РУХУ» до переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Враховуючи висновки викладені в постановах Верховного Суду від 23.04.2019 у справі № 826/22370/15, від 02.10.2018 у справі № 808/2524/17, від 23.06.2021 у справі № 160/3364/19, суд зазначає також необґрунтованим посилання контролюючого органу на податкову інформацію, що наявна в інформаційно - аналітичних базах відносно ризиковості платника податків, оскільки норми податкового законодавства не ставлять у залежність достовірність даних податкового обліку платника податків від дотримання податкової дисципліни його контрагентами - постачальниками, якщо цей платник (покупець) мав реальні витрати у зв`язку з придбанням товарів (робіт, послуг), призначених для використання у його господарській діяльності. Порушення певним постачальником товару (робіт, послуг) у ланцюгу постачання вимог податкового законодавства чи правил ведення господарської діяльності не може бути підставою для висновку про порушення покупцем товару (робіт, послуг) вимог закону щодо формування податкового кредиту/витрат, тому платник податків (покупець товарів (робіт, послуг) не повинен зазнавати негативних наслідків у вигляді позбавлення права на формування валових витрат за можливу неправомірну діяльність його контрагента за умови, якщо судом не встановлено фактів, які свідчать про обізнаність платника податків щодо такої поведінки контрагента та злагодженість дій між ними.

Проведений моніторинг контролюючим органом не передбачає здійснення ним оцінки дотримання платником вимог податкового законодавства та аналізу змісту та характеру правовідносин, що стали підставою для формування даних податкового обліку платника, оскільки таке підлягає дослідженню контролюючим органом при проведенні податкової перевірки платника з дослідженням фінансово-господарських документів, пов`язаних з нарахуванням і сплатою податку.

Судом встановлено, що товариство є діючим підприємством, платником податків, зокрема ПДВ, має трудові ресурси та матеріально технічну базу необхідну для здійснення господарської діяльності.

Контролюючим органом не надано суду належних та достатніх доказів щодо неналежного ведення господарської діяльності позивачем, задіяння його в схемах по ухиленню від сплати податків, формування та подання до контролюючого органу незаконної податкової звітності за наслідками здійснених господарських операцій із контрагентами, не підтверджених первинними та бухгалтерськими документами.

Суд зазначає, що наслідком прийняття відповідачем спірних рішень та внесення платника податку до переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості, є зупинення в автоматичному порядку реєстрації всіх без виключення поданих позивачем податкових накладних/розрахунків коригування. Такі наслідки носять для позивача виключно негативний характер з огляду на те, що строк реєстрації кожної податкової накладної значно збільшується, а на позивача покладається додатковий обов`язок щодо надання пояснень та документів, при цьому, остаточне рішення про реєстрацію податкової накладної чи про відмову в реєстрації буде прийнято лише після надання таких пояснень та документів.

Негативні наслідки від необґрунтованого прийняття такого рішення є також у тому, що контрагенти позивача не мають можливості сформувати податковий кредит за податковою накладною, реєстрація якої зупинена, що у подальшому несе ризики припинення господарських відносин між позивачем та його контрагентами.

При цьому право на оскарження в судовому порядку Рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника визначається з норми пункту 6 Порядку № 1165, за яким у разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня виключає платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Право на звернення до суду також передбачено в затвердженій формі Рішення (додаток 4 до Порядку № 1165), а саме: «Рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку може бути оскаржено в адміністративному або судовому порядку».

Враховуючи вищевикладене, суд дійшов до висновку, що відповідачем не доведено існування підстав для застосування до позивача п. 8 Критеріїв ризиковості платників податку з відповідним внесенням до переліку ризикових суб`єктів господарювання, у зв`язку з чим, суд приходить до висновку про протиправність рішень комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління Державної податкової служби у місті Києві від 27.01.2022 № 18862 та від 23.08.2023 № 325743 про відповідність платника податку на додану вартість - ПП «МЕДИЧНИЙ ЦЕНТР «МЕДИЧНІ АСПЕКТИ БЕЗПЕКИ ДОРОЖНЬОГО РУХУ» критеріям ризиковості платника податку на підставі пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку.

Вказані оскаржувані рішення не відповідають положенням ч. 2 ст. 2 КАС України та підлягають скасуванню.

Крім того, суд вказує, що позовна вимога щодо зобов`язання ГУ ДПС у місті Києві виключити ПП «МЕДИЧНИЙ ЦЕНТР «МЕДИЧНІ АСПЕКТИ БЕЗПЕКИ ДОРОЖНЬОГО РУХУ» () з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку також підлягає задоволенню, оскільки є похідною позовною вимогою від основної, яка задоволена судом з вищевикладених підстав.

Частиною першою статті 77 КАС України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Відповідно до частиною 2 статті 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Суб`єкт владних повноважень повинен подати суду всі наявні у нього документи та матеріали, які можуть бути використані як докази у справі (абз. 2 ч. 2 ст. 77 КАС України).

За вказаною справою, суд зазначає, що відповідач, як суб`єкт владних повноважень належних і достатніх доказів, які б спростували доводи позивача щодо оскаржуваних рішень не надав.

Відтак, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень законодавства України та доказів, які містяться в матеріалах справи, суд приходить до висновку про наявність правових підстав для задоволення позову.

Інші доводи не спростовують викладеного та не доводять протилежного.

Відповідно до частини першої статті 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Позивачем сплачено судовий збір у розмірі 5165 грн 00 коп.

Зважаючи на задоволення позовних вимог, понесені позивачем судові витрати у вигляді сплаченого судового збору на суму 5165 грн 00 коп. підлягають стягненню на його користь за рахунок бюджетних асигнувань відповідача - Головного управління ДПС у місті Києві.

Позивачем також заявлено до стягнення понесені витрати на правничу допомогу у сумі 3 000,00 грн, на що суд зазначає наступне.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 1 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», договір про надання правничої допомоги - домовленість, за якою одна сторона (адвокат, адвокатське бюро, адвокатське об`єднання) зобов`язується здійснити захист, представництво або надати інші види правничої допомоги другій стороні (клієнту) на умовах і в порядку, що визначені договором, а клієнт зобов`язується оплатити надання правничої допомоги та фактичні витрати, необхідні для виконання договору.

Пунктом 9 ч. 1 ст. 1 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» визначено, що представництво - вид адвокатської діяльності, що полягає в забезпеченні реалізації прав і обов`язків клієнта в цивільному, господарському, адміністративному та конституційному судочинстві, в інших державних органах, перед фізичними та юридичними особами, прав і обов`язків потерпілого під час розгляду справ про адміністративні правопорушення, а також прав і обов`язків потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача у кримінальному провадженні.

Інші види правничої допомоги - види адвокатської діяльності з надання правової інформації, консультацій і роз`яснень з правових питань, правового супроводу діяльності клієнта, складення заяв, скарг, процесуальних та інших документів правового характеру, спрямованих на забезпечення реалізації прав, свобод і законних інтересів клієнта, недопущення їх порушення, а також на сприяння їх відновленню в разі порушення. (п. 6 ч. 1 ст. 1 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність»)

У відповідності до ч. 1 ст. 19 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», видами адвокатської діяльності, серед іншого, є:

надання правової інформації, консультацій і роз`яснень з правових питань, правовий супровід діяльності юридичних і фізичних осіб, органів державної влади, органів місцевого самоврядування, держави;

складення заяв, скарг, процесуальних та інших документів правового характеру;

представництво інтересів фізичних і юридичних осіб у судах під час здійснення цивільного, господарського, адміністративного та конституційного судочинства, а також в інших державних органах, перед фізичними та юридичними особами.

Приписами ч. 1 ст. 30 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» визначено, що гонорар є формою винагороди адвоката за здійснення захисту, представництва та надання інших видів правничої допомоги клієнту.

Порядок обчислення гонорару (фіксований розмір, погодинна оплата), підстави для зміни розміру гонорару, порядок його сплати, умови повернення тощо визначаються в договорі про надання правничої допомоги (ч. 2 ст. 30 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність»).

Відповідно до ч. 3 ст. 30 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», при встановленні розміру гонорару враховуються складність справи, кваліфікація і досвід адвоката, фінансовий стан клієнта та інші істотні обставини. Гонорар має бути розумним та враховувати витрачений адвокатом час.

Розмір гонорару визначається лише за погодженням адвоката з клієнтом, а суд не вправі втручатися у ці правовідносини.

Згідно із ч. 1 ст. 132 КАС України, судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.

Пунктом 1 частини 3 ст. 132 КАС України визначено, що до витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати, зокрема, на професійну правничу допомогу.

Витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави (ч. 1 ст. 134 КАС України).

У відповідності до ч. 2 ст. 134 КАС України, за результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом з іншими судовими витратами, за винятком витрат суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката.

Частиною третьою статті 134 КАС України встановлено, що для цілей розподілу судових витрат:

розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою;

розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат.

За приписами ч. 4 ст. 134 КАС України, для визначення розміру витрат на правничу допомогу та з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.

З аналізу положень статті 134 КАС України вбачається, що склад та розмір витрат на професійну правничу допомогу підлягає доказуванню в судовому процесі - сторона, яка хоче компенсувати судові витрати повинна довести та підтвердити розмір заявлених судових витрат, а інша сторона може подати заперечення щодо неспівмірності розміру таких витрат. Результат та вирішення справи безпосередньо пов`язаний із позицією, зусиллям і участю в процесі представника інтересів сторони за договором. При цьому, такі надані послуги повинні бути обґрунтованими, тобто доцільність надання такої послуги та її вплив на кінцевий результат розгляду справи, якого прагне сторона, повинно бути доведено стороною в процесі.

Принцип співмірності витрат на оплату послуг адвоката запроваджено у частині п`ятій статті 134 Кодексу адміністративного судочинства України, а саме, розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.

При цьому розмір витрат на правничу допомогу встановлюється судом на підставі оцінки доказів щодо детального опису робіт, здійснених адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.

Тобто, питання розподілу судових витрат пов`язане із суддівським розсудом (дискреційні повноваження).

Разом з цим при визначенні суми компенсації витрат, понесених на професійну правничу допомогу, суд повинен керуватися критерієм реальності адвокатських витрат (встановлення їхньої дійсності та необхідності), а також критерієм розумності їхнього розміру, виходячи з конкретних обставин справи та суті виконаних послуг.

Аналогічна правова позиція міститься у постановах Верховного Суду, зокрема, від 28.04.2021 у справі № 640/3098/20, від 08.02.2022 у справі № 160/6762/21 та від 18.08.2022 у справі № 540/2307/21.

Так, судом встановлено, що 28.06.2022 між адвокатом Іваницьким Андрієм Мироновичем (Адвокат) та ПП «МЕДИЧНИЙ ЦЕНТР «МЕДИЧНІ АСПЕКТИ БЕЗПЕКИ ДОРОЖНЬОГО РУХУ» (Клієнт) укладено договір про надання правової допомоги (професійної правничої допомоги) (надалі - Договір), відповідно до якого Адвокат за дорученням Клієнта, зобов`язується надавати правову допомогу Клієнту на умовах і в порядку визначених цим Договором щодо представництва прав, свобод та інтересів Клієнта, а також надання останньому інших видів правової допомоги, під час підготовки до розгляду та розгляду справи, яка перебуватиме у провадженні Окружного адміністративного суду міста Києва щодо визнання протиправним та скасування Рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку від 27.01.2022 року № 18862, яке прийнято Комісією з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління Державної податкової служби у м. Києві відносно Клієнта та м. Києві, як зобов`язання Головного управління Державної податкової служби у відокремленого підрозділу Державної податкової служби України, виключити Клієнта з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку (п. 1.1 Договору).

Відповідно до п. 4.2 Договору, розмір гонорару Адвоката встановлюється на основі фіксованого розміру та становить 3.000,00 гривень. Вказаний розмір гонорару Адвоката враховує час, який буде витрачений Адвокатом на надання правової допомоги згідно цього Договору. При встановленні розміру гонорару враховуються складність справи, кваліфікація і досвід Адвоката, фінансовий стан клієнта та інші істотні обставини.

Згідно із п. 4.4 Договору, сторони погодили, що Клієнт зобов`язаний здійснити на користь Адвоката, попередню виплату (авансування) гонорару у сумі 100% від розміру гонорару, який вказаний у п. 4.2. вказаного Договору у день укладення такого Договору на поточний банківський рахунок Адвоката, який вказаний у Розділі 7. «РЕКВІЗИТИ ТА ПІДПИСИ СТОРІН» цього Договору. За необхідності, Адвокат виписує Клієнту рахунок для оплати.

28.06.2022 Адвокатом на підставі укладеного Договору висталено рахунок ПП «МЕДИЧНИЙ ЦЕНТР «МЕДИЧНІ АСПЕКТИ БЕЗПЕКИ ДОРОЖНЬОГО РУХУ» на загальну суму 3 000,00 грн.

Відповідно до платіжного доручення від 28.06.2024 № 1988 ПП «МЕДИЧНИЙ ЦЕНТР «МЕДИЧНІ АСПЕКТИ БЕЗПЕКИ ДОРОЖНЬОГО РУХУ» перерахувало грошові кошти у розмірі 3 000,00 грн на користь Адвоката.

Також, сторонами 22.07.2022 підписано акт надання правової допомоги до Договору про надання правової допомоги (професійної правничої допомоги) від 28.06.2022 у якому наведено обсяг послуг наданих адвокатом, витрачений час та вартість зазначених послуг.

У постановах Верховного Суду від 02.07.2025 у справі № 380/17067/23, від 29.10.2020 у справі № 686/5064/20, від 05.03.2021 у справі № 200/10801/19-а, від 16.03.2021 у справі № 520/12065/19, від 03.10.2019 у справі № 922/445/19, від 21.01.2021 у справі № 280/2635/20, сформульовано правовий висновок про те, що відшкодуванню підлягають витрати, незалежно від того, чи їх уже фактично сплачено стороною/третьою особою чи тільки має бути сплачено.

Пунктом 3.2 рішення Конституційного Суду України від 30 вересня 2009 року № 23-рп/2009, передбачено, що правова допомога є багатоаспектною, різною за змістом, обсягом та формами і може включати консультації, роз`яснення, складення позовів і звернень, довідок, заяв, скарг, здійснення представництва, зокрема в судах та інших державних органах тощо. Вибір форми та суб`єкта надання такої допомоги залежить від волі особи, яка бажає її отримати.

Право на правову допомогу - це гарантована державою можливість кожної особи отримати таку допомогу в обсязі та формах, визначених нею, незалежно від характеру правовідносин особи з іншими суб`єктами права.

Таким чином, при визначенні суми відшкодування суд має виходити з критерію реальності адвокатських витрат (встановлення їхньої дійсності та необхідності), а також критерію розумності їхнього розміру, виходячи з конкретних обставин справи та фінансового стану обох сторін.

Ті ж самі критерії застосовує Європейський суд з прав людини, присуджуючи судові витрати на підставі ст. 41 Конвенції.

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі «East/West Alliance Limited» проти України», оцінюючи вимогу заявника щодо здійснення компенсації витрат у розмірі 10% від суми справедливої сатисфакції, виходив з того, що заявник має право на компенсацію судових та інших витрат, лише якщо буде доведено, що такі витрати були фактичними і неминучими, а їхній розмір - обґрунтованим (рішення у справі «Ботацці проти Італії» (Bottazzi v. Italy), № 34884/97).

У пункті 269 Рішення цієї справи Суд зазначив, що угода, за якою клієнт адвоката погоджується сплатити в якості гонорару певний відсоток від суми, яку присудить позивачу суд - у разі якщо така сума буде присуджена та внаслідок якої виникають зобов`язання виключно між адвокатом та його клієнтом, не може бути обов`язковою для Суду, який повинен оцінити рівень судових та інших витрат, що мають бути присуджені з урахуванням того, чи були такі витрати понесені фактично, але й також - чи була їх сума обґрунтованою (див. вищезазначене рішення щодо справедливої сатисфакції у справі «Іатрідіс проти Греції» (Iatridis v. Greece), п. 55 з подальшими посиланнями).

Для включення всієї суми гонорару у відшкодування за рахунок відповідача має бути встановлено, що позов позивача підлягає задоволенню, а також має бути встановлено, що за цих обставин справи такі витрати позивача були необхідними, а розмір є розумним та виправданим, що передбачено у ст. 30 Законом України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність». Тобто, суд зобов`язаний оцінити рівень адвокатських витрат, що мають бути присуджені з урахуванням того, чи були такі витрати понесені фактично, але й також - чи була їх сума обґрунтованою.

Суд не зобов`язаний присуджувати стороні, на користь якої відбулося рішення, всі його витрати на адвоката, якщо, керуючись принципами справедливості та верховенством права, встановить, що розмір гонорару, визначений стороною та його адвокатом, є завищеним щодо іншої сторони спору, зважаючи на складність справи, витрачений адвокатом час, та неспіврозмірним у порівнянні з ринковими цінами адвокатських послуг.

Таким чином, при визначенні суми відшкодування суд має виходити з критерію реальності адвокатських витрат (встановлення їхньої дійсності та необхідності), а також критерію розумності їхнього розміру, виходячи з конкретних обставин справи та фінансового стану обох сторін.

Проаналізувавши подані документи та матеріали справи, суд зазначає, що заявлені вимоги щодо стягнення витрат на правничу допомогу є співмірними та розумними зі складністю наданих адвокатом обсягом послуг, часом, витраченим адвокатом на надання таких послуг.

Враховуючи вищезазначене, визначена адвокатом сума понесених позивачем витрат на професійну правничу допомогу є обґрунтованою, тому суд приходить до висновку про співмірність заявлених до стягнення судових витрат на правничу допомогу у розмірі 3 000,00 грн, яка підлягає стягненню за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень - відповідача у справі.

Таким чином, суд дійшов висновку про стягнення за рахунок за рахунок бюджетних асигнувань призначених для відповідача Головного управління ДПС у м. Києві, як відокремленого підрозділу ДПС витрат на професійну правничу допомогу у розмірі 3 000,00 грн.

Керуючись ст.ст. 9, 14, 73-78, 90, 139, 143, 242-246, 250, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

в и р і ш и в:

Адміністративний позов задовольнити.

Визнати протиправними та скасувати рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління Державної податкової служби у місті Києві від 27.01.2022 № 18862 та від 23.08.2023 № 325743 про відповідність платника податку на додану вартість - Приватного підприємства «МЕДИЧНИЙ ЦЕНТР «МЕДИЧНІ АСПЕКТИ БЕЗПЕКИ ДОРОЖНЬОГО РУХУ» () критеріям ризиковості платника податку на підставі пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку.

Зобов`язати Головне управління ДПС у місті Києві (код ЄДРПОУ ВП 44116011) виключити ПП «МЕДИЧНИЙ ЦЕНТР «МЕДИЧНІ АСПЕКТИ БЕЗПЕКИ ДОРОЖНЬОГО РУХУ» () з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Стягнути на користь Приватного підприємства «МЕДИЧНИЙ ЦЕНТР «МЕДИЧНІ АСПЕКТИ БЕЗПЕКИ ДОРОЖНЬОГО РУХУ» (, місцезнаходження: 01042, місто Київ, вулиця Глазунова, будинок 3) за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у місті Києві, як відокремленого підрозділу ДПС (04116, місто Київ, вулиця Шолуденка, 33/19, код ЄДРПОУ ВП 44116011) понесені витрати по сплаті судового збору у розмірі 5165,00 грн (п`ять тисяч сто шістдесят п`ять гривень 00 копійок).

Стягнути на користь Приватного підприємства «МЕДИЧНИЙ ЦЕНТР «МЕДИЧНІ АСПЕКТИ БЕЗПЕКИ ДОРОЖНЬОГО РУХУ» (, місцезнаходження: 01042, місто Київ, вулиця Глазунова, будинок 3) за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у місті Києві, як відокремленого підрозділу ДПС (04116, місто Київ, вулиця Шолуденка, 33/19, код ЄДРПОУ ВП 44116011) понесені витрати на правничу допомогу у розмірі 3 000,00 грн (три тисячі гривень 00 копійок).

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Суддя Войтович І. І.