Справа № 500/6872/25
Суддя: Баб'юк Петро Михайлович
Дата ухвалення: 2026-01-20 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ТЕРНОПІЛЬСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

Справа № 500/6872/25

20 січня 2026 рокум.Тернопіль
Тернопільський окружний адміністративний суд, у складі головуючого судді Баб`юка П.М., розглянувши в порядку письмового провадження клопотання представника Тернопільської митниці про розгляд справи у судовому засіданні із повідомленням сторін за позовом ОСОБА_1 до Управління соціальної політики Тернопільської міської ради про визнання протиправним та скасування розпорядження, поновлення на посаді,

ВСТАНОВИВ:

02 грудня 2025 року до Тернопільського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 , через представника, - адвоката Лисенко Оксану Василівну до Управління соціальної політики Тернопільської міської ради, в якій позивач просить:

визнати протиправними і скасувати розпорядження міського голови від 25 вересня 2025 року № 369-К "Про звільнення" та розпорядження міського голови від 07 жовтня 2025 року № 389-К "Про внесення змін до розпорядження міського голови" про звільнення ОСОБА_1 ;

поновити ОСОБА_1 на посаді інспектора відділу з питань призначення і виплати соціальних допомог Управління соціальної політики Тернопільської міської ради;

зобов`язати Управління соціальної політики Тернопільської міської ради нарахувати та виплатити ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу за період з 07 жовтня 2025 року по дату ухвалення судом рішення про поновлення на роботі.

Ухвалою судді від 24.12.2025, після усунення недоліків, позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі. Постановлено розгляд справи проводити за правилами спрощеного позовного провадження без проведення судового засідання та повідомлення (виклику) учасників справи.

14.01.2026 до суду від представника позивача надійшло клопотання, в якому остання просить розглядати дану справу в судовому засіданні з повідомленням сторін.

В обґрунтування вказаного клопотання зазначає, що із фактичних обставин, які наводить позивачка, а також тих, про які зазначає відповідач у відзиві, вбачається необхідність з`ясувати підстави переведення позивачки на посаду інспектора відділу з питань призначення і виплати соціальних допомог управління соціальної політики, яка через три місяці підлягала скасуванню.

Зазначає, що позивач бажає пояснити суду, за яких умов її було переведено на таку посаду, а також за яких обставин відбулося попередження про скорочення посади.

Вказує, що позивач у позові звертає увагу суду на те, що процедура скорочення посади була більш удаваною, аніж викликаною необхідністю проведення кадрових змін.

Зазначає, що крім того, слід з`ясувати, чи, впроваджуючи кадрові зміни, можна було уникнути фактичного звільнення особи з інвалідністю. З`ясуванню також підлягають обставини щодо працевлаштування усіх працівників відділу, тобто, яку дійсну мету мав відповідач, впроваджуючи такі кадрові зміни.

Вказує, що оскільки позивачка ставить під сумнів прозорість проведення процедури скорочення штатів, а у відзиві відповідач не надав спростувань щодо наявності усіх незаконних дій, тому усі ці питання можна з`ясувати шляхом отримання від сторін пояснень безпосередньо у судовому засіданні, маючи змогу усунути усі розбіжності у сторін щодо фактичних обставин.

Вирішуючи подане клопотання, суд зазначає наступне.

Відповідно до частин 1 статті 12 КАС України адміністративне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку позовного провадження (загального або спрощеного).

Пунктом 20 частини першої статті 4 КАС України визначено, що адміністративна справа незначної складності (малозначна справа) - адміністративна справа, у якій характер спірних правовідносин, предмет доказування та склад учасників тощо не вимагають проведення підготовчого провадження та (або) судового засідання для повного та всебічного встановлення її обставин.

Згідно ч.2 та ч.3 ст.257 КАС України, за правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

При вирішенні питання про розгляд справи за правилами спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: 1) значення справи для сторін; 2) обраний позивачем спосіб захисту; 3) категорію та складність справи; 4) обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначати експертизу, викликати свідків тощо; 5) кількість сторін та інших учасників справи; 6) чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; 7) думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Так, частиною четвертою статті 257 КАС України передбачено, що за правилами спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах: 1) щодо оскарження нормативно-правових актів, за винятком випадків, визначених цим Кодексом; 2) щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень, якщо позивачем також заявлено вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної такими рішеннями, діями чи бездіяльністю, у сумі, що перевищує сто розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 3) про примусове відчуження земельної ділянки, інших об`єктів нерухомого майна, що на ній розміщені, з мотивів суспільної необхідності; 4) щодо оскарження рішення суб`єкта владних повноважень, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів у сумі, що перевищує: для юридичних осіб - п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; для фізичних осіб та фізичних осіб - підприємців - сто розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 5) щодо оскарження рішень Національної комісії з реабілітації у правовідносинах, що виникли на підставі Закону України "Про реабілітацію жертв репресій комуністичного тоталітарного режиму 1917-1991 років"; 6) щодо оскарження індивідуальних актів Національного банку України, Фонду гарантування вкладів фізичних осіб, Міністерства фінансів України, Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку, рішень Кабінету Міністрів України, визначених частиною першою статті 266-1 цього Кодексу.

Суд зазначає, що спір у даній справі належить до категорії вказаних спорів, вирішення яких визначено у спрощеному провадженні.

Обґрунтовуючи клопотання про розгляд справи в судовому засіданні з викликом сторін представник вказує, на отримання від сторін пояснень безпосередньо у судовому засіданні для з`ясування усіх обставин.

Поряд із цим, вказане не є безумовною підставою для розгляду справи в судовому засіданні з викликом сторін.

Суд звертає увагу, що усні пояснення учасників справи в судовому засіданні не є доказами в розумінні КАС України, а направленні лише на уточнення обставин (за необхідності) які наведені у поданих заявах по суті справи (позові, відзиві).

При цьому, сторони не позбавленні можливості повноцінно користуватися своїми процесуальними правами (подавати суду заяви, клопотання, докази) для захисту своїх прав та інтересів, та мають право висловлювати свою позицію та спростовувати доводи опонентів письмово.

Завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень. (ч.1 ст.2 КАС України)

Суд зазначає, що у вказаній справі судом вчинено дії щодо підготовки її до судового розгляду, отримано процесуальні заяви по суті справи від її учасників та зібрано докази на підтвердження обставин, які зазначені сторонами у вказаних заявах.

Разом з тим, представником відповідача не наведено будь-яких обставин неможливості продовження розгляду даної справи в порядку спрощеного провадження (необхідність зібрання додаткових доказів, призначення експертизи, допит свідків, тощо).

Відповідно до частин п`ятої, сьомої статті 262 КАС України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін. Клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін відповідач має подати в строк для подання відзиву, а позивач - разом з позовом або не пізніше п`яти днів з дня отримання відзиву. При цьому клопотання за формою та змістом повинно відповідати вимогам частини першої статті 167 КАС України.

За приписами частини шостою статті 262 КАС України суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін: 1) у випадках, визначених статтею 263 цього Кодексу; 2) якщо характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі незначної складності не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

Враховуючи те, що для повного та всебічного встановлення обставин справи характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін, розгляд цієї справи можливий за наявними у ній доказами.

Таким чином, суд приходить до висновку, що клопотання представника позивача задоволенню не підлягає.

Поряд із цим, суд зауважує, що у разі виникнення необхідності отримання усних пояснень учасників справи з метою дослідження обставин справи, суд з власної ініціативи може призначити судове засідання з викликом учасників справи.

Керуючись статтями 49, 241, 248, 256, 257,260, 262, 267 КАС України, суд

УХВАЛИВ:

Відмовити у задоволенні клопотання представника ОСОБА_1 від 14.01.2026.

Ухвала набирає законної сили в порядку статті 256 Кодексу адміністративного судочинства України з моменту її підписання суддею та окремо не оскаржується.

Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Копію ухвали надіслати учасникам справи.

Повний текст ухвали виготовлено і підписано 20 січня 2026 року.

Головуючий суддя Баб`юк П.М.