Справа № 640/25171/21
Суддя: Ганечко Олена Миколаївна
Дата ухвалення: 2026-01-14 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 січня 2026 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Ганечко О.М.,

суддів Василенка Я.М.,

Кузьменка В.В.,

за участі секретаря судового засідання Фищук Н.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційні скарги Державного підприємства "Науково-дослідний, виробничий агрокомбінат "Пуща-Водиця", Товариства з обмеженою відповідальністю "Датоліт", Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) на рішення Київського окружного адміністративного суду від 06 травня 2025 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Київської міської ради, треті особи - Фонд державного майна України, Департамент містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), Державне підприємство "Науково-дослідний, виробничий агрокомбінат "Пуща-Водиця", Товариство з обмеженою відповідальністю "Датоліт", ОСОБА_2 , про визнання протиправним та скасування рішення,

У С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Київської міської ради, в якому просив визнати протиправним та скасувати рішення Київської міської ради від 10.06.2021 № 1455/1496 «Про затвердження детального плану території в межах вулиць Юрія Кондратюка, Михайла Майорова ( Петра Калнишевського ), північної та західної межі лісу в Оболонському районі міста Києва».

В обґрунтування позовних вимог зазначив, що Детальний план території, затверджений оскаржуваним рішенням, не відповідає чинному Генеральному плану міста Києва на період до 2020 року, оскільки розроблений ПП "АГР" за замовленням Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) на підставі проекту Генерального плану міста Києва до 2025 року. Додатково, позивач наголосив, що в протоколі засідання секції містобудування та архітектури архітектурно-містобудівної ради від 21 грудня 2020 року у справі №007-а-19 зазначено, що проект Детального плану території має розбіжності з положеннями діючого Генерального плану міста Києва на період до 2020 року.

Крім того звернув увагу, що улаштування буферного парку "Берізка Шевченка" на частині 114 кварталу лісу по Детальному плану території, затвердженому оскаржуваним рішенням, є грубим порушенням законодавства України, водночас земельні ділянки :78:137:0010, :78:137:0005, :78:135:0044 є землями сільськогосподарського призначення, однак Детальним планом території на вказаних ділянках передбачена житлова забудова.

Відповідач проти задоволення позову заперечував, у відзиві на позовну заяву зазначив про правомірність оскаржуваного рішення, оскільки вважав, що, приймаючи відповідне рішення, він діяв на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. При цьому наголосив, що Генеральним планом передбачено розвиток напрямів використання території міста, а не її стале використання. Натомість, позивач помилково ототожнив вказаний у Державному земельному кадастрі вид використання земельних ділянок з функціональним призначенням територій міста Києва згідно з Генпланом. На думку відповідача, помилковим є уявлення позивача про те, що відповідач при затвердженні оскаржуваним рішенням детального плану території, як складової частини Генплану, прийняв рішення про відведення земельної ділянки для житлової та іншої забудови.

Крім того, представник відповідача зазначив, що затвердження спірним рішенням детального плану території, викликано потребою в уточненні Генплану м. Києва, у тому числі, необхідністю забезпечити комплексну забудову ділянки на деградованих від амортизованих виробничих підприємств територіях (сільськогосподарське виробництво), що буде стримувати розростання території міста. Доцільність такої реструктуризації відповідає затвердженій міській цільовій програмі «Комплексна програма реалізації містобудівної політики на 2019-2020 роки». Таким чином, проектними рішеннями передбачено створення сприятливих умов для забезпечення сумісності різних видів використання територій, що дозволить у подальшому реалізувати комплексну забудову, яка стане логічним продовженням розвитку житлового масиву.

Також, представник відповідача наголосив про дотримання процедури прийняття спірного рішення.

Фонд державного майна України надав до суду пояснення, в яких зазначено, що при визначенні детальним планом території функціональної зони, не допускається зміна (уточнення) раніше визначених планом зонувань, водночас, до затвердження оскаржуваного рішення нормативних документів - рішень щодо внесення змін до Генерального плану міста Києва на період до 2020 року не приймалось, зокрема щодо внесення змін до Генерального плану в частині зміни функціонального призначення в межах земельних ділянок :78:137:0010, :78:137:0005, :78:135:0044 з земель сільськогосподарського призначення на житлову забудову.

Додатково наголосив, що за Генеральним планом міста Києва на період до 2020 року на ділянці проектування житлового мікрорайону передбачалася зокрема подальша експлуатація тепличного господарства Агрокомбінату "Пуща-Водиця", здебільшого для ведення сільськогосподарської діяльності та організації комунально-складської території.

Департамент містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) надав до суду пояснення, в яких наголосив, що оскаржуване рішення відповідача є законним та прийнятим з урахуванням вимог чинного законодавства, натомість позовні вимоги є необґрунтованими та задоволенню не підлягають, у тому числі зважаючи на відсутність порушеного права позивача у спірних правовідносинах.

ДП "Науково-дослідний, виробничий агрокомбінат "Пуща Водиця" надало до суду пояснення, в яких зазначило, що посилання позивача на те, що детальний план території змінює цільове призначення є необґрунтованими та помилковими.

ТОВ" ДАТОЛІТ" надано до суду пояснення та заперечення на пояснення позивача, в яких зазначено, що переважна частина зауважень до спірного ДПТ суперечила нормам чинного законодавства, а тому не були враховані. Крім того вказано проведення громадських слухань у відповідності до вимог Закону № 3038-VI та Порядку № 555. Відтак, товариство підсумовує про необґрунтованість позовних вимог, які не підлягають задоволенню.

ОСОБА_2 надав до суду пояснення, в яких зазначено, що, згідно чинного Генерального плану міста Києва спірні території є територіями земель сільськогосподарського призначення, а тому оскаржуваний Детальний план території не уточнює чинний Генеральний план міста Києва, а повністю йому суперечить.

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 30.06.2022, залишеним без змін постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 26.10.2022, у задоволенні позову відмовлено в повному обсязі.

Постановою Верховного Суду від 01.08.2024 рішення Окружного адміністративного суду міста Києва 30.06.2022 та постанову Шостого апеляційного адміністративного суду 26.10.2022 скасовано. Справу № 640/25171/21 направлено на новий розгляд до суду першої інстанції.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 22.08.2024 прийнято справу до провадження та визначено здійснювати розгляд справи за правилами загального позовного провадження.

Рішенням Київського окружного адміністративного суду 06 травня 2025 року, адміністративний позов задоволено.

Визнано протиправним та скасовано рішення Київської міської ради від 10.06.2021 № 1455/1496 «Про затвердження детального плану території в межах вулиць Юрія Кондратюка , Михайла Майорова ( Петра Калнишевського ), північної та західної межі лісу в Оболонському районі міста Києва».

Стягнуто за рахунок бюджетних асигнувань Київської міської ради на користь ОСОБА_1 сплачений ним судовий збір у розмірі 908 (дев`ятсот вісім) грн 00 коп.

Не погоджуючись із зазначеним рішенням суду, Державне підприємство "Науково-дослідний, виробничий агрокомбінат "Пуща-Водиця", Товариство з обмеженою відповідальністю "Датоліт", Департамент містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) подали апеляційні скарги, в яких просять рішення суду першої інстанції скасувати та ухвалити нову постанову, якою у задоволенні позовних вимог відмовити в повному обсязі, з посиланням на неповне з`ясування судом всіх обставин справи, порушенням норм матеріального та процесуального права, що призвело до неправильного вирішення спору.

Ухвалами Шостого апеляційного адміністративного суду від 22.07.2025 відкрито апеляційне провадження та призначено апеляційну скаргу до розгляду в порядку у відкритому судовому засіданні на 10.09.2025.

25.08.2025 позивачем подано до суду відзиви на апеляційні скарги.

29.08.2025, під № 23047 до суду від Товариства з обмеженою відповідальністю "Датоліт" надійшли додаткові пояснення по справі.

02.09.2025 від третьої особи ОСОБА_2 надійшли відзиви на апеляційні скарги.

03.09.2025, під № 23374 від Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київська міська державна адміністрація) надійшли додаткові пояснення по справі.

10.09.2025 розгляд апеляційних скарг не здійснювався.

01.10.2025 розгляд апеляційних скарг відкладено на 29.10.2025, продовжено строки розгляду апеляційних скарг.

29.10.2025 по справі оголошено перерву до 19.11.2025.

19.11.2025 судом задоволення клопотання представника сторони та відкладено розгляд справи на 10.12.2025.

10.12.2025 судом задоволення клопотання представника сторони та відкладено розгляд справи на 14.01.2026.

У судовому засіданні представники апелянтів вимоги власних та інших апеляційних скарг підтримали у повному обсязі, просили їх задовольнити.

У судовому засіданні позивач, третя особа ОСОБА_2 та представник третьої особи Фонду державного майна України заперечували проти задоволення апеляційних скарг, просили залишити рішення суду першої інстанції без змін.

Представник Київської міської ради у судове засідання не з`явився, будучи належним чином опвідомленим про дату та час апеляційного розгляду.

14.01.2026 протокольною ухвалою суд відмовив у задоволенні клопотання ТОВ «Датоліт» про призначення експертизи у справі.

Також, у судовому засіданні ухвалою від 14.01.2026 суд відмовив у задоволенні заяви представника ТОВ «Датоліт» про відвід колегії суддів Шостого апеляційного адміністративного суду Ганечко О.М., Василенка Я.М., Кузьменка В.В. від розгляду справи.

14.01.2026 судом оголошено вступну і резолютивні частини постанови.

Заслухавши суддю доповідача, вислухавши пояснення представників учасників справи, дослідивши матеріали справи та доводи апеляційних скарг, колегія суддів вважає, що апеляційні скарги Державного підприємства "Науково-дослідний, виробничий агрокомбінат "Пуща-Водиця", Товариства з обмеженою відповідальністю "Датоліт", Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) не підлягають задоволенню, з огляду на таке.

Як вбачається з матеріалів справи та встановлено судом першої інстанції, рішенням Київської міської ради (ІІ сесії ІХ скликання) від 10.06.2021 № 1455/1496 «Про затвердження детального плану території в межах вулиць Юрія Кондратюка, Михайла Майорова ( Петра Калнишевського ), північної та західної межі лісу в Оболонському районі міста Києва», затверджено детальний план території в межах вулиць Юрія Кондратюка, Михайла Майорова ( Петра Калнишевського ), північної та західної межі лісу в Оболонському районі міста Києва (далі - Детальний план території).

З витягу зі стенограми пленарного засідання 10.06.2021 вбачається, що Департаментом проведено процедури: громадське обговорення заяви про визначення обсягу стратегічної екологічної оцінки; громадське обговорення проекту Детального плану; консультації з державними органами влади; консультації з управлінням екології та природних ресурсів, Департаментом охорони здоров`я, Міністерством енергетики та захисту довкілля України, з Міністерством охорони здоров`я; громадські слухання Детального плану. Результати розгляду пропозицій громадськості, довідка про громадське обговорення, довідки про проведення консультацій з державними органами оприлюднено на сайті Департаменту, про що розміщені відповідні повідомлення у друкованих засобах масової інформації - газетах «Хрещатик Київ» та «Голос України». Проект Детального плану також розглянуто на засіданні архітектурно-містобудівної ради при Департаменті.

Проект Детального плану опубліковано на офіційному сайті Департаменту, а також у друкованих засобах масової інформації - газетах «Хрещатик Київ» № 68 (5347) від 22-23.10.2020 та «Голос України» № 195 (7452) від 23.10.2020.

За результатами розгляду пропозицій громадськості, юридичних, фізичних осіб до проекту Детального плану (громадське обговорення з 17.12.2019 по 27.01.2020, громадські слухання 14.01.2021) зауваження та пропозиції громадськості (у тому числі, позивача) були розглянуті, а також враховані (повністю, частково) або обґрунтовано відхилені.

За результатами громадського обговорення складена довідка, якою також підтверджено розгляд та врахування (повністю, частково) пропозицій громадськості, юридичних, фізичних осіб до проекту Детального плану.

Довідку громадського обговорення було опубліковано на офіційному сайті Департаменту, про що розміщено повідомлення в друкованих засобах масової інформації - газетах «Хрещатик Київ» № 68 (5347) від 22-23.10.2020 та «Голос України» № 195 (7452) від 23.10.2020.

Відповідно до протоколу засідання секції архітектурно-містобудівної ради при Департаменті містобудування та архітектури м. Києва від 21.12.2020 у справі №007-а-19 ухвалено рекомендувати проект Детального плану до затвердження у відповідності до повноважень міської ради з урахуванням зауважень і рекомендацій.

Головне управління ДСНС України у м. Києві щодо надання висновку до проекту Детального плану не заперечувало проти застосування містобудівної документації, при умові дотримання вимог державних будівельних норм та вимог містобудівного законодавства.

Департамент охорони культурної спадщини щодо погодження Детального плану повідомив, що рекомендує його для подальшого розгляду і погодження у встановленому порядку.

Департамент земельних ресурсів зауважень до проекту Детального плану не мав.

Управління екології та природних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) зазначило, що не заперечує щодо подальшого розгляду та опрацювання на засіданні архітектурно-містобудівної ради матеріалів проекту Детального плану.

Департамент освіти і науки виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) щодо розгляду проекту Детального плану, враховуючи перенавантаження існуючої мережі закладів освіти та прогнозоване збільшення кількості населення, наполягав на необхідності будівництва нових закладів освіти для забезпечення потреб мешканців мікрорайону місцями в загальноосвітніх та дошкільних закладах освіти.

Управління патрульної поліції у м. Києві інформувало Департамент про погодження проекту Детального плану в частині дотримання вимог правил, норм і стандартів у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху.

За результатом консультацій з органами виконавчої влади у процесі стратегічної екологічної оцінки Детального плану складено довідку, якою підтверджено врахування (повне/часткове) пропозицій та зауважень відповідних органів, або обґрунтоване їх відхилення. Зазначену довідку опубліковано на офіційному сайті Департаменту, про що розміщено повідомлення в друкованих засобах масової інформації - газетах «Хрещатик Київ» № 68 (5347) від 22-23.10. 2020 та «Голос України» № 195 (7452) від 23.10.2020.

Листом від 16.04.2021 № 032/04 Приватне підприємство «АРГ», як розробник проекту Детального плану, повідомило Департамент, що зауваження та пропозиції, які надійшли під час громадських слухань, опрацьовані та повністю враховані у містобудівній документації.

Заява про визначення обсягу стратегічної екологічної оцінки Детального плану опублікована в газеті «Голос України» № 246 (7001) від 21.12.2018, в газеті «Хрещатик» № 139 (5190) від 21.12.2018 та на сайті Департаменту.

Громадські слухання були проведені 14.01.2020 за участі 373 зареєстрованих учасників, за результатом яких складено протокол щодо врахування громадських інтересів під час розроблення проекту Детального плану.

Згідно листа Департаменту містобудування та архітектури м. Києва від 28.09.2021 № 055-22776, позивачу повідомлено, що містобудівні умови та обмеження для проектування об`єктів нового будівництва в межах земельних ділянок з кадастровими номерами: :78:137:0005, :78:137:0010, :78:137:0044 протягом 2013-2021 років не видавалися.

Листом Департаменту земельних ресурсів від 28.09.2021 № 0570202/2-26824, позивачу повідомлено, що земельні ділянки: :78:137:0005, :78:137:0010 надані у постійне користування ДП «Науково-дослідний, виробничий агрокомбінат «Пуща-Водиця» для ведення сільськогосподарської діяльності; земельна ділянка :78:137:0044, - перебуває у постійному користуванні ДП «Науково-дослідний, виробничий агрокомбінат «Пуща-Водиця» з цільовим призначенням: для влаштування та подальшої експлуатації пасіки.

Листом від 30.09.2021 № 055-232777, Департамент повідомив позивача, що відповідно до проектних рішень ДПТ земельна ділянка з кадастровим номером: :78:137:0005 віднесена до території комунальних підприємств; :78:137:0010 віднесена до території громадської забудови, багатоквартирної забудови, закладів освіти, комунальних підприємств, інженерної інфраструктури, зелених насаджень спеціального призначення; :78:137:0044 віднесена до території багатоквартирної забудови, комунальних підприємств та зелених насаджень спеціального призначення.

Вважаючи рішення Київської міської ради від 10.06.2021 № 1455/1496 протиправним, позивач звернувся до суду з позовом.

Верховний Суд, скасовуючи рішення суду першої та апеляційної інстанцій та направляючи справу на новий розгляд до суду першої інстанції, звернув увагу на таке:

- судами попередніх інстанцій не надано оцінки чинному Генеральному плану міста Києва, не співставлено відповідність останньому включення до оскаржуваного ДПТ земельних ділянок з кадастровими номерами :78:137:0010, :78:137:0005, :78:135:0044 з функціональним призначенням для громадсько-житлової забудови;

- посилання на Стратегію та Програму, схвалені рішеннями Київської міської ради від 15.12.2011 № 824/7060 та від 13.11.2013 № 518/10006 є безпідставними, оскільки зазначеними рішеннями схвалено основні положення концепції стратегічного розвитку міста Києва як основу для розробки Генерального плану розвитку міста Києва та його приміської зони до 2025 року та доручено виконавчому органу Київської міської ради (Київській міській державній адміністрації) забезпечити розробку Генерального плану розвитку міста Києва та його приміської зони до 2025 року та подання його на затвердження Київської міської ради. Ці документи є проміжними, спрямованими на розробку генерального плану, але не є містобудівними документами, які рівнозначні чинному Генеральному плану;

- в місті Києві наявний чинний Генеральний план міста Києва до 2020 року, а детальний план території розробляється на його підставі та не може йому суперечити;

- функціональне призначення території не є тотожним поняттю цільового призначенні земельної ділянки, а стосується визначення організації, призначення, просторової композиції і параметрів забудови та ландшафтної організації кварталу, мікрорайону, тощо та може стосуватись декількох земельних ділянок. Тому, визначення функціонального призначення території в оскаржуваному ДПТ не означає зміни цільового призначення земельних ділянок, включених до нього, яке, водночас, має відбуватись у порядку, передбаченому чинним земельним законодавством на підставі проектів землеустрою щодо їх відведення. Проте, детальний план території повинен відповідати положенням генерального плану, а не суперечити йому;

- під час нового розгляду судам необхідно надати оцінку правомірності включенню земельних ділянок з кадастровими номерами :78:137:0010, :78:137:0005, :78:135:0044 до спірного детального плану території з функціональним призначенням території, як землі громадсько-житлової забудови та відповідності оскаржуваного ДПТ Генеральному плану м. Києва. Також, встановити чи проведені громадські слухання відповідають статті 21 Закону №3038-VI та Порядку № 555;

- водночас, суд касаційної інстанції погодився з висновком судів попередніх інстанцій, що влаштування буферного парку «Берізка Шевченка» на частині 114 кварталу лісу відповідно до Детального плану території не змінює функціонального призначення вказаної зони, відповідно доводи позивача щодо порушення законодавства у зазначеній частині, є помилковими;

- також, звернуто увагу на те, що позивач зауважував, що відповідачем при затвердженні спірного ДПТ проведено громадські слухання неналежним чином, проігноровано обставини щодо зауважень громадськості під час його розгляду, зокрема, щодо невідповідності діючому Генеральному плану міста Києва, відсутності соціальної інфраструктури (шкіл, дитячих садочків, закладів охорони здоров`я тощо), нестворення погоджувальної комісії для розгляду спірних питань, які виникли при проведенні громадських слухань. Вказаним доводам судами не надано оцінки;

- щодо наявності у позивача права на оскарження в суді рішення відповідача, суд касаційної інстанції виснував, що у позивача, як члена територіальної громади, безпосередньо мешканця мікрорайону, наявне право звернення до суду з даним позовом, оскільки вимоги стосуються безпосередньо його інтересів.

Суд першої інстанції при новому розгляді спору, задовольняючи позовні вимоги, виходив з того, що земельні ділянки з кадастровими номерами: :78:137:0005, :78:137:0010, :78:135:0044, які припадають в зону цього детального плану території, знаходяться у постійному користуванні Агрокомбінату «Пуща-Водиця» та мають цільове призначення «для іншого сільськогосподарського призначення», що підтверджується відомостями з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно від 31 серпня 2021 року №272556950 та №272393004 та з Державного земельного кадастру про право власності та речові права на земельну ділянку (інформація від 16:58 01.09.2021 р).

Вказані обставини, зокрема, відповідають чинному Генеральному плану міста Києва на період до 2020 року, згідно з яким земельні ділянки з кадастровими номерами: :78:137:0005, :78:137:0010, :78:135:0044 мають цільове призначення : 01.13. Для іншого сільськогосподарського призначення. Для ведення сільськогосподарської діяльності. Для влаштування та подальшої експлуатації пасіки.

Як зазначив суд, за результатами касаційного перегляду даної справи, Верховний Суд у постанові від 01 серпня 2024 року вказав, що норми Закону № 3038-VI також передбачають обов`язковість використання земельної ділянки за її цільовим призначенням.

Ураховуючи вищевикладене на переконання суду першої інстанції, оскаржуваним детальним планом території протиправно визначено проектну пропозицію по зміні функціонального призначення вищевказаних земельних ділянок з сільськогосподарської на таку, що належить до громадсько-житлової забудови, оскільки вказані дії є такими, що суперечать положенням Генерального плану міста Києва на період до 2020 року через невідповідність таких змін цільовому призначенню земельних ділянок з кадастровими номерами: :78:137:0005, :78:137:0010, :78:135:0044, у вигляді 01.13. Для іншого сільськогосподарського призначення, зміни, Для ведення сільськогосподарської діяльності. Для влаштування та подальшої експлуатації пасіки.

Таким чином, суд дійшов до висновку, що передбачена у детальному плані території в межах вулиць Юлія Кондратюка, Михайла Майорова (Петра Калнишевського), північної та західної межі лісу в Оболонському районі м. Києва, затвердженого оскаржуваним рішенням, зміна функціонального призначення території, є таким, що суперечить Генеральному плану міста Києва на період до 2020 року.

Стосовно обставин, пов`язаних з громадським обговоренням Детального плану території, суд зазначив, що на вказаних вище громадських слуханнях присутні особи не підтримали будь-яку редакцію проекту детального плану території в межах вулиць Юрія Кондратюка, Михайла Майорова ( Петра Калнишевського ), північної та західної межі лісу в Оболонському районі м. Києва, що закріплено додатками до протоколу.

Ураховуючи встановлені обставини справи та правове регулювання спірних правовідносин, суд першої інстанції дійшов висновку про наявність правових підстав для визнання протиправним та скасування рішення Київської міської ради від 10.06.2021 № 1455/1496 «Про затвердження детального плану території в межах вулиць Юрія Кондратюка , Михайла Майорова ( Петра Калнишевського ), північної та західної межі лісу в Оболонському районі міста Києва».

Доводи апеляційної скарги Державного підприємства "Науково-дослідний, виробничий агрокомбінат "Пуща-Водиця":

- відповідно до чинного Генерального плану на період до 2020 року, затвердженого рішенням Київської міської ради від 28 березня 2002 року № 370/1804, що включає «Схему планування структури», територія проекту детального плану території в межах вулиць Юрія Кондратюка, Михайла Майорова , північної та західної межі лісу в Оболонському районі м. Києва віднесена до поліфункціонального району. Функціональне призначення території не суперечить чинному Генеральному плану м. Києва використанню територій, а є уточненням його положень щодо планувальної структури і функціонального призначення території, просторової композиції, параметрів забудови, ландшафтної організації частини населеного пункту, не змінює функціональне призначення зонування його територій, що відповідає вимогам Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності»;

- первинним документом для визначення категорії земельної ділянки та її цільового призначення, є Генеральний план, яким передбачено розвиток напрямів використання територій міста, а не її стале використання;

- 21.12.2020 на засіданні Архітектурно-містобудівної ради при Департаменті містобудування та архітектури м. Києва вирішено рекомендувати проект ДПТ до затвердження у відповідності до повноважень міської ради, з урахуванням зауважень та рекомендацій. Усі зазначені зауваження, рекомендації були розглянуті, враховані, в ДПТ внесено відповідні зміни;

- Детальний план території в межах вулиць Юрія Кондратюка, Михайла Майорова (Петра Калнишевського), північної та західної межі лісу в Оболонському районі м. Києва, затверджений оскаржуваним рішенням, не суперечить нормам Генерального плану міста Києва на період до 2020 року, а є таким, що уточнює територію та не змінює цільове призначення. Оскаржуваний Детальний план території є таким, що відповідає положенням чинного Генерального плану міста Києва на період до 2020 року;

- під час громадських обговорень учасникам було надано можливість поставити запитання та висловити свою думку, пропозиції, зауваження, які фіксувались в протоколі, а також окремо подавались в письмовому вигляді. Також, за результатами громадського обговорення складена довідка, якою підтверджено розгляд та врахування (повністю, частково) пропозицій громадськості, юридичних, фізичних осіб до проекту Детального плану;

- апелянт вважає, що земельні ділянки з кадастровими номерами :78:137:0010, :78:137:0005, :78:135:0044 правомірно включено до спірного детального плану території, відповідають Генеральному плану м. Києва. Громадські слухання проведено відповідно до вимог статті 21 Закону №3038-VI та Порядку № 555.

Доводи апеляційної скарги Товариства з обмеженою відповідальністю "Датоліт":

- включення вказаних земельних ділянок з цільовим призначенням іншого сільськогосподарського призначення в оскаржуваному ДПТ з функціональним призначенням для громадсько-житлової забудови є правомірним та узгоджується з Генеральним планом щодо розміщення житлового будівництва, інтенсивності підвищення використання територій, що не використовуються;

- процедуру проведення громадських слухань не було порушено;

- не передбачено обов`язку визначення в ДПТ забудовників, які будуть виконувати роботи з будівництва об`єктів соціальної сфери.

Доводи апеляційної скарги Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації):

- матеріали справи містять докази того, що відповідачем було здійснено дії, спрямовані на розроблення та затвердження ДПТ з дотриманням процедури та чинного законодавства, зокрема, проведено громадські обговорення, консультації з органами влади;

- висновок суду першої інстанції про те, що ДПТ, затверджений оскаржуваним рішенням, не уточнює територію, а по суті змінює цільове призначення земель (з сільськогосподарського призначення на житлову забудову), є необґрунтованим та не відповідає фактичним обставинам справи.

З урахуванням наведеного, колегія суддів вважає за необхідне зазначити наступне.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Частиною першою статті 10 Закону України від 21 травня 1997 року № 280/97-ВР «Про місцеве самоврядування» (далі - Закон № 280/97-ВР), визначено, що сільські, селищні, міські ради є органами місцевого самоврядування, що представляють відповідні територіальні громади та здійснюють від їх імені та в їх інтересах функції і повноваження місцевого самоврядування, визначені Конституцією України, цим та іншими законами.

Відповідно до норм частини першої статті 25 Закону № 280/97-ВР, сільські, селищні, міські ради правомочні розглядати і вирішувати питання, віднесені Конституцією України, цим та іншими законами до їх відання.

Пунктом 42 частини першої статті 26 Закону № 280/97-ВР, визначено, що виключно на пленарних засіданнях сільської, селищної, міської ради вирішуються такі питання, зокрема, затвердження в установленому порядку місцевих містобудівних програм, генеральних планів забудови відповідних населених пунктів, іншої містобудівної документації.

Закон України від 17.02.2011 № 3038-VI «Про регулювання містобудівної діяльності» (далі - Закон № 3038-VI), встановлює правові та організаційні основи містобудівної діяльності і спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів.

Частиною першою статті 1 Закону № 3038-VI, визначено, що детальний план території - це містобудівна документація, що визначає планувальну організацію та розвиток території (п. 3).

Містобудівна документація - затверджені текстові та графічні матеріали з питань регулювання планування, забудови та іншого використання територій (п. 7).

Частинами першою, третьою статті 16 Закону № 3038-VI, встановлено, що планування територій на місцевому рівні здійснюється шляхом розроблення та затвердження генеральних планів населених пунктів, планів зонування територій і детальних планів території, їх оновлення та внесення змін до них.

Містобудівна документація на місцевому рівні розробляється з урахуванням даних державного земельного кадастру на актуалізованій картографічній основі в цифровій формі як просторово орієнтована інформація в державній системі координат на паперових і електронних носіях.

Склад, зміст, порядок розроблення та оновлення містобудівної документації на місцевому рівні визначаються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування.

Частиною першою статті 17 цього Закону, визначено, що Генеральний план населеного пункту є основним видом містобудівної документації на місцевому рівні, призначеної для обґрунтування довгострокової стратегії планування та забудови території населеного пункту.

Послідовність виконання робіт з розроблення генерального плану населеного пункту та документації із землеустрою визначається будівельними нормами, державними стандартами і правилами та завданням на розроблення (внесення змін, оновлення) містобудівної документації, яке складається і затверджується її замовником за погодженням з розробником.

У складі генерального плану населеного пункту може розроблятися план зонування території цього населеного пункту.

План зонування території може розроблятися і як окрема містобудівна документація після затвердження генерального плану.

Згідно зі статтею 19 Закону № 3038-VI, детальний план у межах населеного пункту уточнює положення генерального плану населеного пункту та визначає планувальну організацію і розвиток частини території.

Детальний план розробляється з метою визначення планувальної організації і функціонального призначення, просторової композиції і параметрів забудови та ландшафтної організації кварталу, мікрорайону, іншої частини території населеного пункту, призначених для комплексної забудови чи реконструкції, та підлягає стратегічній екологічній оцінці (частина перша).

Детальний план території за межами населених пунктів розробляється відповідно до схеми планування території (частини території) району та/або області з урахуванням обмежень використання приаеродромної території, встановлених відповідно до Повітряного кодексу України, та державних і регіональних інтересів.

Затвердження детального плану території за межами населених пунктів та внесення змін до нього здійснюються на підставі рішення відповідної сільської, селищної, міської ради (частина друга).

На підставі та з урахуванням положень затвердженого детального плану території може розроблятися проект землеустрою щодо впорядкування цієї території для містобудівних потреб, який після його затвердження стає невід`ємною частиною детального плану території (частина третя).

Відповідно до частини четвертої статті 19 Закону № 3038-VI, детальний план території визначає: 1) принципи планувально-просторової організації забудови; 2) червоні лінії та лінії регулювання забудови; 3) функціональне призначення, режим та параметри забудови однієї чи декількох земельних ділянок, розподіл територій згідно з будівельними нормами і правилами; 4) містобудівні умови та обмеження (у разі відсутності плану зонування території) або уточнення містобудівних умов та обмежень згідно із планом зонування території; 5) потребу в підприємствах і закладах обслуговування населення, місце їх розташування; 6) доцільність, обсяги, послідовність реконструкції забудови; 7) черговість та обсяги інженерної підготовки території; 8) систему інженерних мереж; 9) порядок організації транспортного і пішохідного руху; 10) порядок комплексного благоустрою та озеленення, потребу у формуванні екомережі; 11) межі прибережних захисних смуг і пляжних зон водних об`єктів (у разі відсутності плану зонування території).

Частиною п`ятою статті 19 Закону № 3038-VI, встановлено, що детальний план території складається із графічних і текстових матеріалів.

Згідно з частиною шостою статті 19 Закону № 3038-VI, склад, зміст, порядок розроблення та затвердження детального плану території визначаються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування.

За нормами ч. 7 ст. 19 Закону № 3038-VI, матеріали детального плану території не можуть містити інформацію з обмеженим доступом та бути обмеженими в доступі. Загальна доступність матеріалів детального плану території забезпечується відповідно до вимог Закону України «Про доступ до публічної інформації» шляхом надання їх за запитом на інформацію, оприлюднення на веб-сайті органу місцевого самоврядування, у тому числі у формі відкритих даних, на єдиному державному веб-порталі відкритих даних, у місцевих періодичних друкованих засобах масової інформації, у загальнодоступному місці у приміщенні органу місцевого самоврядування.

Детальний план території у межах населеного пункту розглядається і затверджується виконавчим органом сільської, селищної, міської ради протягом 30 днів з дня його подання, а за відсутності затвердженого в установленому цим Законом порядку плану зонування території - відповідною сільською, селищною, міською радою, крім випадків, передбачених цим Законом.

Детальний план території в межах населеного пункту щодо земель державної власності, що підлягають передачі в оренду для цілей здійснення державно-приватного партнерства, зокрема концесії, розглядається і затверджується відповідною державною адміністрацією протягом 30 днів з дня його подання. У такому разі фінансування робіт з розробки детального плану території може здійснюватися за рахунок коштів державного, місцевого бюджетів, бюджету Автономної Республіки Крим або коштів підприємств, установ, організацій, що належать до сфери управління концесієдавця, державного партнера, або за рахунок інших джерел, не заборонених законодавством.

Детальний план території за межами населеного пункту розглядається і затверджується протягом 30 днів з дня його подання (частина восьма статті 19).

Детальний план території не підлягає експертизі (частина дев`ята статті 19).

Внесення змін до детального плану території допускається за умови їх відповідності генеральному плану населеного пункту та плану зонування території (частина десята статті 19).

Відповідно до пункту 1.1 ДБН Б. 1-3-97 «Склад, зміст, порядок розроблення, погодження та затвердження генеральних планів міських населених пунктів», затверджених наказом Державного комітету будівництва, архітектури та житлової політики України від 25.09.1997 №164, що були чинними на момент виникнення спірних правовідносин, генеральний план міста, селища є основним планувальним документом, який встановлює в інтересах населення та з врахуванням державних завдань напрямки і межі територіального розвитку населеного пункту, функціональне призначення і будівельне зонування території, містить принципові рішення щодо розміщення об`єктів загальноміського або загальноселищного значення, організації вулично-дорожньої мережі і дорожнього руху, інженерного обладнання, інженерної підготовки і благоустрою, захисту території від небезпечних природних і техногенних процесів, охорони природи та історико-культурної спадщини, черговості освоєння території. Генеральний план міста, селища є основним видом містобудівної документації з планування території населеного пункту, призначеним для обґрунтування (розроблення та реалізації) довгострокової політики органу місцевого самоврядування в питаннях використання і забудови території.

Пунктами 4.1 та 4.2 ДБН Б.1.1-14.2012 «Склад та зміст детального плану території», затверджених наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 12.03.2012 № 107 передбачено, що детальний план розробляється з метою уточнення у більш крупному масштабі положень генерального плану населеного пункту, схеми планування території району, при цьому розроблення детального плану на структурно-планувальні елементи території населеного пункту, які мають цілісний планувальний характер, здійснюється на основі затвердженого генерального плану цього населеного пункту відповідно до чинного законодавства, плану зонування (за наявності) з використанням матеріалів містобудівного та земельного кадастрів.

Тож, з наведеного слідує, що генеральний план населеного пункту, план зонування та детальний план території є видами містобудівної документації, при цьому, генеральний план населеного пункту є основним видом містобудівної документації на місцевому рівні, а план зонування та детальний план території розробляються на підставі Генерального плану території та не можуть йому суперечити.

Під час розгляду даного спору в суді першої інстанції було досліджено, що оскаржуваним рішенням від 10.06.2021 відповідач затвердив детальний план території в межах вулиць Юрія Кондратюка, Михайла Майорова ( Петра Калнишевського ), північної та західної межі лісу в Оболонському районі м.Києва, до якого входять земельні ділянки з кадастровими номерами :78:137:0010, :78:137:0005, :78:135:0044.

Згідно з оскаржуваним ДПТ, функціональне призначення земельної ділянки з кадастровим номером :78:137:0005 визначене, як території комунальних підприємств, ділянки з номером :78:137:0010 - як території громадської забудови, багатоквартирної забудови, закладів освіти, комунальних підприємств, інженерної інфраструктури, зелених насаджень спеціального призначення, а ділянки :78:137:0044 - як території багатоквартирної забудови, комунальних підприємств та зелених насаджень спеціального призначення

Водночас, згідно даних Публічної кадастрової карти перелічені земельні ділянки мають цільове призначення - землі сільськогосподарського призначення.

Згідно Генерального плану міста Києва до 2020 року земельні ділянки, з кадастровими номерами: :78:137:0010, :78:135:0044, є землями сільськогосподарського призначення. Земельна ділянка з кадастровим номером :78:137:0005 згідно з графічних матеріалів Генерального плану міста Києва до 2020 року має функціональне призначення - комунально-складські землі, хоча за відкритими кадастровими відомостями вид використання, як і цільове призначення відповідає вказаним вище земельним ділянкам - для іншого сільськогосподарського призначення.

Колегія суддів звертає увагу на те, що Генеральний план населеного пункту у відповідності до приписів статті 17 Закону № 3038-VI, не містить функціонального призначення територій населеного пункту, а призначений для довгострокової стратегії планування та забудови території населеного пункту.

Завданням генплану є не тільки сприяння розвитку населеного пункту, а й максимальне збереження цінних рис й особливостей існуючої забудови, історичних та археологічних пам`яток, особливо цінних ділянок природи. Саме генеральний план є тим документом, що гармонізує відносини між існуючими і новими територіями, позначає ті об`єкти і мережі, що повинні бути збудовані для існуючих територій.

Водночас, функціональне призначення, вимоги до забудови окремих територій (функціональних зон) населеного пункту, їх ландшафтної зони визначаються планом зонування та/або детальним планом територій.

Згідно зі статтею 20 Земельного кодексу України, при встановленні цільового призначення земельних ділянок здійснюється віднесення їх до певної категорії земель та виду цільового призначення. При зміні цільового призначення земельних ділянок здійснюється зміна категорії земель та/або виду цільового призначення.

За абзацом 2 частини другої статті 24 Закону № 3038-VI, забудова земельної ділянки здійснюється в межах її цільового призначення, встановленого відповідно до законодавства.

Таким чином, норми Закону № 3038-VI також передбачають обов`язковість використання земельної ділянки за її цільовим призначенням навіть в разі встановлення нового функціонального призначення, якщо це відбулося вже після набуття права власності на землю.

За змістом статті 19 Земельного кодексу України, землі України за основним цільовим призначенням поділяються на такі категорії: а) землі сільськогосподарського призначення; б) землі житлової та громадської забудови; в) землі природно-заповідного та іншого природоохоронного призначення; г) землі оздоровчого призначення; ґ) землі рекреаційного призначення; д) землі історико-культурного призначення; е) землі лісогосподарського призначення; є) землі водного фонду; ж) землі промисловості, транспорту, зв`язку, енергетики, оборони та іншого призначення.

Колегія суддів звертає увагу на те, що функціональне призначення земельної ділянки - це вид її використання, визначений містобудівною документацією. У документах на земельну ділянку воно не зазначається. Функціональне призначення території повинно встановлюватись планом зонування або детальним планом території, проте не повинно суперечити генеральному плану населеного пункту.

Верховний Суд, скасовуючи рішення судів першої та апеляційної інстанцій та направляючи справу на новий розгляд, наголосив на тому, що судами попередніх інстанцій не надано оцінки чинному Генеральному плану міста Києва, не співставлено відповідність останньому включення до оскаржуваного ДПТ земельних ділянок з кадастровими номерами :78:137:0010, :78:137:0005, :78:135:0044 з функціональним призначенням для громадсько-житлової забудови.

Рішенням Київської міської ради від 15.12.2011 № 824/7060, затверджено Стратегії розвитку міста Києва до 2025 року, якою визначені основні цілі, завдання та заходи стратегії, зокрема, щодо гармонійного розвитку міста, з урахуванням інтересів громадськості, бізнесу та влади, до яких належить, окрім іншого, розробка та затвердження нового Генерального плану, а також відповідної містобудівної документації (в тому числі планів зонування, детальних планів територій) з урахуванням наявних галузевих концепцій розвитку і європейських норм/стандартів в галузі сталого міського планування та будівництва (п. 2.1. Стратегії).

Також, рішенням Київської міської ради від 13.11.2013 № 518/10006 «Про затвердження міської програми створення (оновлення) містобудівної документації у м. Києві», затверджено Програму створення (оновлення) містобудівної документації у м. Києві та доручено Департаменту виступити замовником створення (оновлення) містобудівної документації відповідно до Програми.

Однак, посилання на вказані рішення Київської міської ради від 15.12.2011 № 824/7060 та від 13.11.2013 № 518/10006 не мають визначального значення для розгляду даного спору, позаяк такі рішення не є містобудівними документами, та не є складовою Генерального плану.

Варто наголосити на тому, що забудова земельної ділянки здійснюється лише в межах її цільового призначення, встановленого відповідно до законодавства, а зміна цільового призначення земельної ділянки, яка не відповідає плану зонування території та/або детальному плану території забороняється.

Верховний Суд у постановах від 02.12.2021 у справі № 640/23893/19 та від 13.04.2022 у справі №826/1754/18 вже звертав увагу на той факт, що "цільове призначення земельної ділянки (категорія земель та певний вид використання земельної ділянки в межах відповідної категорії земель)" в розумінні Земельного кодексу України та "функціональне призначення території" в розумінні Генерального плану м. Києва, як містобудівної документації, розробленої відповідно до містобудівного законодавства та державних будівельних норм, не є тотожними і однорідними поняттями в регулюванні земельних правовідносин, оскільки в межах певної функціональної території міста Києва, визначеної містобудівною документацією, зокрема Генеральним планом м. Києва, можуть бути різні цільові призначення земельних ділянок.

Разом з цим, як було досліджено та виснувано судом першої інстанції, Детальний план території в межах вулиць Юрія Кондратюка, Михайла Майорова (Петра Калнишевського), північної та західної межі лісу в Оболонському районі м. Києва, затверджений оскаржуваним рішенням, не узгоджується та суперечить нормам Генерального плану міста Києва на період до 2020 року, і не уточнює територію, а по суті змінює цільове призначення, що є грубим порушенням законодавчих норм.

Колегія суддів, з урахуванням доводів апеляційних скарг та наданих у судовому засіданні пояснень представників сторін, наголошує на тому, що вказаний Детальний план території є таким, що розроблений на підставі проекту Генерального плану 2025 року, що не тотожно чинному Генеральному плану. Так, рішенням від 10.06.2021 відповідач затвердив детальний план території в межах вулиць Юрія Кондратюка, Михайла Майорова (Петра Калнишевського), північної та західної межі лісу в Оболонському районі м. Києва, до якого входять земельні ділянки з кадастровими номерами :78:137:0010, :78:137:0005, :78:135:0044.

Згідно з оскаржуваним ДПТ, функціональне призначення земельної ділянки з кадастровим номером :78:137:0005 визначене, як території комунальних підприємств, ділянки з номером :78:137:0010 - як території громадської забудови, багатоквартирної забудови, закладів освіти, комунальних підприємств, інженерної інфраструктури, зелених насаджень спеціального призначення, а ділянки :78:137:0044 - як території багатоквартирної забудови, комунальних підприємств та зелених насаджень спеціального призначення

Водночас, як звернув увагу суд касаційної інстанції в даній справі, згідно даних Публічної кадастрової карти перелічені земельні ділянки мають цільове призначення - землі сільськогосподарського призначення. Вказане не спростовано учасниками справи.

Крім того, згідно Генерального плану міста Києва до 2020 року земельні ділянки, з кадастровими номерами: :78:137:0010, :78:135:0044, є землями сільськогосподарського призначення. Земельна ділянка з кадастровим номером :78:137:0005 згідно з графічних матеріалів Генерального плану міста Києва до 2020 року має функціональне призначення - комунально-складські землі, хоча за відкритими кадастровими відомостями вид використання, як і цільове призначення відповідає вказаним вище земельним ділянкам - для іншого сільськогосподарського призначення.

Зокрема, як вбачається з матеріалів справи, земельні ділянки з кадастровими номерами: :78:137:0005, :78:137:0010, :78:135:0044, які припадають в зону цього детального плану території, знаходяться у постійному користуванні Агрокомбінату «Пуща-Водиця» та мають цільове призначення «для іншого сільськогосподарського призначення», що підтверджується відомостями з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно від 31 серпня 2021 року №272556950 та №272393004 та з Державного земельного кадастру про право власності та речові права на земельну ділянку (інформація від 16:58 01.09.2021 р).

Вказані обставини, зокрема, відповідають чинному Генеральному плану міста Києва на період до 2020 року, згідно з яким земельні ділянки з кадастровими номерами: :78:137:0005, :78:137:0010, :78:135:0044 мають цільове призначення: 01.13. Для іншого сільськогосподарського призначення. Для ведення сільськогосподарської діяльності. Для влаштування та подальшої експлуатації пасіки.

З урахуванням наведеного, колегія суддів підтримує висновок суду першої інстанції про те, що оскаржуваним детальним планом території протиправно визначено проектну пропозицію по зміні функціонального призначення вищевказаних земельних ділянок з сільськогосподарської на таку, що належить до громадсько-житлової забудови, оскільки вказані дії є такими, що суперечать положенням Генерального плану міста Києва на період до 2020 року через невідповідність таких змін цільовому призначенню земельних ділянок з кадастровими номерами: :78:137:0005, :78:137:0010, :78:135:0044, у вигляді 01.13. Для іншого сільськогосподарського призначення, зміни, Для ведення сільськогосподарської діяльності. Для влаштування та подальшої експлуатації пасіки.

Колегія суддів висновує, що передбачена у детальному плані території в межах вулиць Юлія Кондратюка, Михайла Майорова (Петра Калнишевського), північної та західної межі лісу в Оболонському районі м. Києва, затвердженого оскаржуваним рішенням, зміна функціонального призначення території, є таким, що суперечить Генеральному плану міста Києва на період до 2020 року.

Згідно з статті 21 Закону № 3038-VI, громадському обговоренню підлягають розроблені в установленому порядку проекти містобудівної документації на місцевому рівні: генеральні плани населених пунктів, плани зонування територій, детальні плани територій.

Затвердження на місцевому рівні містобудівної документації, зазначеної у частині першій цієї статті, без проведення громадського обговорення проектів такої документації забороняється.

Замовники містобудівної документації зобов`язані забезпечити: 1) оприлюднення прийнятих рішень щодо розроблення містобудівної документації на місцевому рівні з прогнозованими правовими, економічними наслідками та наслідками для довкілля, у тому числі для здоров`я населення; 2) оприлюднення проектів містобудівної документації на місцевому рівні, пояснювальної записки, розділу «Охорона навколишнього природного середовища» або звіту про стратегічну екологічну оцінку на своїх офіційних веб-сайтах, а також вільний доступ до такої інформації громадськості; 3) реєстрацію, розгляд та врахування пропозицій громадськості до проектів містобудівної документації на місцевому рівні; 4) проведення громадських слухань щодо проектів містобудівної документації на місцевому рівні; 5) узгодження спірних питань між громадськістю і замовниками містобудівної документації на місцевому рівні через погоджувальну комісію; 6) оприлюднення результатів розгляду пропозицій громадськості до проектів містобудівної документації на місцевому рівні.

Оприлюднення результатів розгляду пропозицій громадськості до проектів містобудівної документації на місцевому рівні здійснюється у двотижневий строк з дня їх прийняття шляхом опублікування в засобах масової інформації, що поширюються на відповідній території, а також розміщення таких рішень на офіційних веб-сайтах замовників містобудівної документації.

Порядок проведення громадських слухань визначає Кабінет Міністрів України. Так, на виконання вимог частини десятої статті 21 Закону №3038-VI, Кабінетом Міністрів України було затверджено Порядок проведення громадських слухань щодо врахування громадських інтересів під час розроблення проектів містобудівної документації на місцевому рівні (далі - Порядок № 555).

Відповідно змісту п. п. 1 та 2 Порядку № 555, цей Порядок визначає механізм проведення громадських слухань щодо врахування громадських інтересів під час розроблення проектів містобудівної документації на місцевому рівні: генеральних планів населених пунктів, планів зонування та детальних планів територій (далі - містобудівна документація).

Проведення громадських слухань щодо врахування громадських інтересів у проектах містобудівної документації здійснюється під час розроблення відповідних проектів містобудівної документації.

Тобто, ст. 21 вказаного Закону та Порядком № 555, передбачено проведення громадських слухань на різних стадіях розробки та затвердження детального плану території: відповідно до вимог цього Закону, громадським слуханням в обов?язковому порядку підлягають вже розроблені в установленому порядку проекти містобудівної документації, а Порядок № 555 врегульовує проведення громадських слухань під час розроблення відповідних проектів містобудівної документації.

Відповідно до п. 3 ч. 3 ст. 21 Закону та абзацу 3 п. 3 Порядку № 555, сільські, селищні, міські ради та їх виконавчі органи зобов?язані забезпечити оприлюднення проектів містобудівної документації на місцевому рівні та доступ до цієї інформації громадськості.

Згідно з приписами ч. 4 ст. 21 Закону, оприлюднення проектів генеральних планів, планів зонування територій, детальних планів територій здійснюється не пізніше як у місячний строк з дня їх надходження до відповідного органу місцевого самоврядування.

Пунктом 4 Порядку № 555, визначено, що оприлюднення розроблених в установленому законодавством порядку проектів містобудівної документації здійснюється не пізніше як у місячний строк з дня їх подання розробником до виконавчого органу сільської, селищної, міської ради шляхом розміщення матеріалів (планшетів, макетів) у визначеному органом місцевого самоврядування місці та інформування громадян через розповсюдження брошур і повідомлень, засоби масової інформації, що поширюються на відповідній території, а також розміщення інформації на офіційному веб-сайті відповідного органу місцевого самоврядування.

Разом з тим, згідно опублікованих матеріалів розробником та Київською міською радою, громадські слухання щодо проекту детального плану території в межах вулиць Юрія Кондратюка , Михайла Майорова ( Петра Калнишевського ), північної та західної межі лісу в Оболонському районі м. Києва відбувалися 14 січня 2020 року що закріплено Протоколом громадських слухань щодо врахування громадських інтересів під час розроблення проекту детального плану території в межах вулиць Юрія Кондратюка, Михайла Майорова , північної та західної межі лісу в Оболонському районі м. Києва.

Колегія суддів, у контексті доводів апелянтів, не заперечує наявності факту проведення громадських слухань по спірному питанню, проте, наведеним не спростовується ті обставини, що на громадських слуханнях присутні особи не підтримали будь-яку редакцію проекту детального плану території в межах вулиць Юрія Кондратюка, Михайла Майорова ( Петра Калнишевського ), північної та західної межі лісу в Оболонському районі м. Києва, що закріплено додатками до протоколу. Крім того, не спростовується й те, що значна кількість зауважень присутніх не була врахована відповідачем без належного обґрунтування. Лише одного посилання на те, що зауваження, які не відповідають чинному законодавству не мають враховуватись, є недостатнім.

Крім цього, проєкт детального плану території в межах вулиць Юрія Кондратюка, Михайла Майорова ( Петра Калнишевського ), північної та західної межі лісу в Оболонському районі м. Києва змінювався декілька разів з моменту проведення громадських слухань від 14 січня 2020 року, а громадських слухань щодо остаточної версії детального плану території, де б громада схвалила такий проект не проведено.

Також, як доцільно зауважив суд першої інстанції, відповідачем не було надано доказів врахування при складанні детального плану території питань, пов`язаних з соціальної інфраструктури, оскільки відсутні відомості про суб`єктів будівництва дитячих садочків, шкіл, амбулаторій тощо.

Таким чином, на переконання колегія суддів, суд першої інстанції дійшов правильного висновку про невідповідність чинному Генеральному плану міста Києва, спірного детального плану території через не врегулювання питань, пов`язаних із соціальною інфраструктурою (шкіл, дитячих садочків, закладів охорони здоров`я тощо), не створення погоджувальної комісії для розгляду спірних питань, які виникли при проведенні громадських слухань. Посилання на те, що не передбачено обов`язку визначення в ДПТ забудовників, які будуть виконувати роботи з будівництва об`єктів соціальної сфери, не змінюють наявності неврегульованого питання про навантаження на соціальну інфраструктуру міста Києва, зокрема, частини міста за ДПТ, що, у подальшому, матиме лише негативні наслідки для міста без можливості їх врегулювати у короткі строки.

До того ж, слід врахувати й те, що у відповідь на запит, ТОВ «Оператор ГТС України» листом від 26.11.2024 №ТОВВИХ-24-18203, зазначив, що звернень ПП "АРГ" або Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) до ТОВ "Оператор ГТС України" у період до 10 червня 2021 року з питань щодо надання дозволу на перенесення, ремонт тощо вказаних вище магістральних газопроводів в межах визначеної вище території, не надходило. Крім того, вказаною відповіддю на запит позивача, ТОВ "Оператор ГТС України" повідомило, що ТОВ "Оператор ГТС України" не планує реконструкцію, капітальний ремонт та перенесення вищезазначених магістральних газопроводів в межах визначеної вище території.

Разом з тим, згідно з графічних матеріалів спірного Детального плану території, які є в матеріалах справи, вбачається, що на час виникнення спірних правовідносин один з газопроводів проходить по земельній ділянці з кадастровим номером :78:137:0010, площею 29,7449 га, де запланована житлова забудова, натомість, згідно з проєктних положень спірного Детального плану території, заплановано винесення газопроводу високого тиску Ду-500 мм на етап 3-7 років.

Підсумовуючи, колегія суддів висновує, що ДПТ не є самостійним альтернативним планом, а лише інструментом реалізації чинного Генерального плану на локальному рівні. Детальний план розробляється для визначення детальних параметрів забудови та функціонального призначення конкретної частини території (кварталу, мікрорайону тощо), призначеної для комплексної забудови чи реконструкції. Чинне законодавство прямо передбачає лише уточнюючий характер ДПТ по відношенню до Генплану, проте забороняє приймати Детальний план території, який суперечить Генплану. Допоки в Генплан не внесені зміни, відповідний Детальний план території не може суперечити чинному Генеральному плану. Щодо посилання на довгострокову перспективу розвитку певної території, слід наголосити на необхідності внесення змін у Генеральний план, після чого, Детальним планом території можливо затверджувати відповідне функціональне призначення, яке не має суперечити Генеральному плану.

Таким чином, суд першої інстанції обґрунтовано дійшов висновку по суті спору про те, що оскаржуване рішення прийнято відповідачем не на підставі та не у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України, не відповідає критеріям правомірності, відтак наявні підстави для визнання протиправним та скасування рішення Київської міської ради від 10.06.2021 № 1455/1496 «Про затвердження детального плану території в межах вулиць Юрія Кондратюка, Михайла Майорова ( Петра Калнишевського ), північної та західної межі лісу в Оболонському районі міста Києва».

Інші доводи апеляційних скарг не спростовують докази, досліджені та перевірені в суді першої інстанції та не впливають на висновки суду по суті спору, викладені в оскаржуваному рішенні.

За таких обставин, рішення суду першої інстанції є законним та обґрунтованим, і доводи апелянтів, викладені у скаргах, не свідчать про порушення судом першої інстанції норм матеріального чи процесуального права, які могли б призвести до неправильного вирішення справи.

Отже, при ухваленні оскаржуваного рішення судом першої інстанції було дотримано всі вимоги законодавства, а тому відсутні підстави для його скасування.

Згідно з приписами ч. 1 ст. 315 КАС України, за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.

За правилами статті 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Судові витрати розподілу не підлягають.

Керуючись ст. ст. 243, 250, 315, 316, 321, 322, 325, 328-331 КАС України, суд -

У Х В А Л И В :

Апеляційні скарги Державного підприємства "Науково-дослідний, виробничий агрокомбінат "Пуща-Водиця", Товариства з обмеженою відповідальністю "Датоліт", Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) - залишити без задоволення.

Рішення Київського окружного адміністративного суду від 06 травня 2025 року - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена, з урахуванням положень ст. 329 КАС України, шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддя О.М. Ганечко

Судді В.В. Кузьменко

Я.М. Василенко

Повний текст постанови складено 16.01.2026.