Справа № 520/19170/25
Суддя: Бадюков Ю.В.
Дата ухвалення: 2026-01-19 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
УХВАЛА

19 січня 2026 року Справа № 520/19170/25

Суддя Харківського окружного адміністративного суду Бадюков Ю.В., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження заяву представника Управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції про залишення позовної заяви без розгляду у адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 до Управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції визнання протиправним та скасування наказу, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції (вул. Шевченка, буд. 315-А, м. Харків, 61033), в якому просить суд:

- визнати протиправним та скасувати наказ Управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції від 16.06.2025 №90 про застосування до ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у вигляді догани;

- судові витрати відшкодувати Позивачу у встановленому законом порядку.

Ухвалою суду від 23.12.2025 року адміністративну справу за вищевказаним позовом прийнято до розгляду, розгляд справи призначено за правилами спрощеного позовного провадження.

Представником відповідача до суду подано заяву про залишення позовної заяви без розгляду у зв`язку з пропуском позивачем строків звернення до суду. Вказана заява мотивована тим, що з наказом УПП в Харківській області ДПП від 16.06.2025 № 90 «Про застосування до працівника УПП в Харківській області ДПП дисциплінарного стягнення» Позивач ознайомився 20.06.2025, що засвідчив власним підписом. Враховуючи зазначене, встановлений законодавцем 15-денний строк на оскарження наказу про притягнення до дисциплінарної відповідальності, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України, закінчується 07.07.2025, з урахуванням того, що 05.07.2025 та 06.07.2025 є вихідними днями.

Позивач звернувся до суду з позовом до УПП в Харківській області ДПП лише 18.07.2025, тобто з пропуском 15-денного строку встановленого Дисциплінарним статутом Національної поліції України.

Представник позивача подав заяву про поновлення пропущеного процесуального строку звернення до суду із даним позов, в якій просив визнати поважними причини пропуску строку звернення до суду, з посиланням на те, що 19.05.2025 під час надання пояснень позивач дізнався що щодо нього проводиться службове розслідування. З метою ознайомлення з матеріалами службового розслідування Позивач подав відповідний рапорт. На виконання зазначеного рапорту Відповідач листом від 30.05.2025 №642441/14/01-2025 надав на електронну адресу позивача матеріали службового розслідування, зібрані станом на 30.05.2025.

20.06.2025 позивач дізнався, що до нього застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді догани. З наказом про застосування до працівника УПП в Харківській області ДПП дисциплінарного стягнення від 16.06.2025 №90 Позивач ознайомився 20.06.2025, втім Відповідачем не було надано можливості зробити фотокопію зазначеного наказу.

Оскільки позивача було ознайомлено з матеріалами службового розслідування які було зібрано станом на 30.05.2025, та не містили значної частини матеріалів, зокрема висновку дисциплінарної комісії, та не було надано можливості зробити фотокопію наказу від 16.06.2025 №90, з метою захисту своїх прав позивач звернувся за правничою допомогою до адвоката Токаренко Х.О.

У зв`язку з тим, що ОСОБА_1 не було надано можливості належним чином ознайомитися зі змістом наказу від 16.06.2025 №90 «Про застосування до працівника УПП в Харківській області ДПП дисциплінарного стягнення», зокрема - зробити його фотокопію, а надані йому матеріали службового розслідування,зібрані станом на 30.05.2025, не містили висновку службового розслідування, на підставі якого його було притягнуто до дисциплінарної відповідальності, - з метою належного захисту своїх прав та інтересів Позивач звернувся за правничою допомогою до адвоката Токаренко Х.О.

24.06.2025 з метою отримання копій висновку службового розслідування та наказу від 16.06.2025 №90 адвокатом Токаренко Х.О. було направлено адвокатський запит до Управління патрульної поліції в Харківській області. 04.07.2025 у телефонній розмові представнику позивача було повідомлено що відповідь на адвокатський запит буде направлено поштою у найближчий час.

Оскільки ненадання висновку службового розслідування та наказу від 16.06.2025 №90 фактично позбавило Позивача можливості повноцінно реалізувати своє право на захист, у тому числі - належним чином оскаржити зазначене дисциплінарне стягнення, 15.07.2025 адвокатом Токаренко Х.О. на адресу Управління патрульної поліції в Харківській області було направлено адвокатський запит від 14.07.2025 щодо надання документів та інформації, необхідних для захисту прав Позивача, зокрема копії висновку службового розслідування.

Після неодноразових звернень до відповідача, 16.07.2025 позивачу було надано можливість ознайомитися з наказом від 16.06.2025 №90 шляхом виготовлення його фотокопії, що підтверджується відповідними доказам. Втім, можливість ознайомитися з матеріалами службового розслідування та зробити їх фотокопії надана не була.

З метою отримання повноцінної копії наказу від 16.06.2025 № 90, а також інформації щодо того, чи була надана його копія ОСОБА_1 , представником Позивача було направлено адвокатський запит від 18.07.2025 на адресу Управління патрульної поліції в Харківській області.

Таким чином, позивач був позбавлений можливості своєчасно звернутися до суду з метою захисту своїх порушених прав.

Надаючи оцінку обставинам дотримання позивачем строку звернення до суду із даним позовом у розрізі аргументів представника відповідача про залишення позовної заяви без розгляду, суд зазначає наступне.

Згідно з частиною третьою та п`ятою статті 122 КАС України для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів. Для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

В той же час, положеннями ч.ч. 1 та 2 ст.233 КЗпП України передбачено, що працівник може звернутися із заявою про вирішення трудового спору безпосередньо до суду в тримісячний строк з дня, коли він дізнався або повинен був дізнатися про порушення свого права, крім випадків, передбачених частиною другою цієї статті.

Із заявою про вирішення трудового спору у справах про звільнення працівник має право звернутися до суду в місячний строк з дня вручення копії наказу (розпорядження) про звільнення, а у справах про виплату всіх сум, що належать працівникові при звільненні, - у тримісячний строк з дня одержання ним письмового повідомлення про суми, нараховані та виплачені йому при звільненні (стаття 116).

Отже, зважаючи на зміст спірних правовідносин, позивачу, в даному випадку, встановлено місячний строк для звернення до суду за захистом своїх прав, свобод та інтересів.

Наслідки пропущення строків звернення до адміністративного суду регламентовані статтею 123 КАС України, відповідно до частини третьої якої якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

При визначенні поважності причин пропуску строку звернення до суду слід виходити з правової позиції, висловленої Верховним Судом в постанові від 31.05.2023р. у справі № 160/9356/22, згідно якої поновлення встановленого процесуальним законом строку для подання позовної заяви здійснюється судом у виняткових, особливих випадках й лише за наявності обставин об`єктивного і непереборного характеру (підтверджених доказами), які істотно ускладнили або унеможливили своєчасну реалізацію права на звернення до суду із позовом.

Правовий інститут строків звернення до адміністративного суду за захистом свого порушеного права не містить вичерпного, детально описаного переліку причин чи критеріїв їх визначення. Натомість закон запроваджує оцінні, якісні параметри визначення причин їх недотримання - вони повинні бути поважними, реальними або, непереборними і об`єктивно нездоланними на час перебігу строків звернення до суду.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 08.10.2020 у справі № 9901/32/20 дійшла висновку, що інакшого способу визначити, які причини належить віднести до поважних, ніж через зовнішню оцінку (кваліфікацію) змісту конкретних обставин, хронологію та послідовність дій суб`єкта правовідносин перед зверненням до суду за захистом свого права, немає. Під таку оцінку мають потрапляти певні явища, фактори та їх юридична природа; тривалість строку, який пропущений; те, чи могли і яким чином певні фактори завадити вчасно звернутися до суду, чи перебувають вони у причинному зв`язку із пропуском строку звернення до суду; яка була поведінка суб`єкта звернення протягом цього строку; які дії він вчиняв, і чи пов`язані вони з готуванням до звернення до суду тощо.

Причина пропуску строку звернення до суду може вважатися поважною, якщо вона відповідає одночасно усім таким умовам: 1) це обставина або кілька обставин, яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк; 2) це обставина, яка виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк; 3) ця причина виникла протягом строку, який пропущено; 4) ця обставина підтверджується належними і допустимими засобами доказування.

Тобто, поважними причинами можуть визнаватися лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що звернулася з позовною заявою, пов`язані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належним чином.

Отже, поновленню підлягають лише порушені з поважних причин процесуальні строки, встановлені законом.

Дотримання строків звернення до адміністративного суду є однією з умов дисциплінування учасників публічно-правових відносин, якщо ці відносини стали спірними.

Законодавче закріплення строків звернення з адміністративним позовом до суду є гарантією стабільності публічно-правових відносин, призначенням якої є забезпечення своєчасної реалізації права на звернення до суду, стабільної діяльності суб`єктів владних повноважень при здійсненні управлінських функцій. Інститут строків у адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах та стимулює суд і учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Строки звернення до адміністративного суду з позовом обмежують час, протягом якого такі правовідносини вважаються спірними. Після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Установлення строків звернення до адміністративного суду у системному зв`язку з принципом правової визначеності слугує меті забезпечення передбачуваності для відповідача (як правило, суб`єкта владних повноважень в адміністративних справах) та інших осіб того, що зі сплином установленого проміжку часу прийняте рішення, здійснена дія (бездіяльність) не матимуть поворотної дії в часі та не потребуватимуть скасування, а правові наслідки прийнятого рішення або вчиненої дії (бездіяльності) не будуть відмінені у зв`язку з таким скасуванням. Тобто встановлені строки звернення до адміністративного суду сприяють уникненню ситуації правової невизначеності щодо статусу рішень, дій (бездіяльності) суб`єкта владних повноважень.

Також Верховний Суд зазначив, що обмеження строку звернення до суду шляхом встановлення відповідних процесуальних строків, не впливає на зміст та обсяг конституційного права на судовий захист і доступ до правосуддя (Рішення Конституційного Суду України від 13.12.2011 № 17-рп/2011). Такі обмеження направленні на досягнення юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулюють учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків та поважати права та інтереси інших учасників правовідносин.

При наявності розбіжностей загальних і спеціальних (виняткових) норм, необхідно керуватися принципом Lex specialis (лат. - спеціальний закон, спеціальна норма), відповідно до якого при розбіжності загального і спеціального закону діє спеціальний закон, а також принципом Lex specialis derogat generali, суть якого зводиться до того, що спеціальний закон скасовує дію (для цієї справи) загального закону; спеціальна норма має перевагу над загальною.

У разі якщо норми нормативних актів рівної юридичної сили містять різні моделі правового регулювання, перевагу при застосуванні слід надавати тій нормі, яка регулює вужче коло суспільних відносин, тобто є спеціальною.

Саме такий підхід застосував Верховний Суд у постанові від 29 січня 2019 року у справі №807/257/14.

Згідно із статтею 13 Дисциплінарного статуту НП України до поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

Законодавцем внесено зміни до Дисциплінарного статуту НП України в період дії воєнного стану, зокрема, абзацом 1 частини четвертої статті 31 Дисциплінарного статуту НП України визначено, що поліцейський має право оскаржити застосоване до нього дисциплінарне стягнення, звернувшись до адміністративного суду протягом 15 днів з дня його ознайомлення з наказом про притягнення до дисциплінарної відповідальності.

Абзацом 1 частини четвертої статті 31 Дисциплінарного статуту визначено, що поліцейський має право оскаржити застосоване до нього дисциплінарне стягнення, звернувшись до адміністративного суду протягом 15 днів з дня його ознайомлення з наказом про притягнення до дисциплінарної відповідальності.

Також Верховний Суд зазначив, що обмеження строку звернення до суду шляхом встановлення відповідних процесуальних строків, не впливає на зміст та обсяг конституційного права на судовий захист і доступ до правосуддя (Рішення Конституційного Суду України від 13.12.2011 № 17-рп/2011). Такі обмеження направленні на досягнення юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулюють учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків та поважати права та інтереси інших учасників правовідносин.

Верховним Судом у справі № 120/7567/22 від 08.02.2023р. констатовано, що у випадку наявності колізії між загальним та спеціальним законом застосуванню підлягають норми спеціального закону, яким є саме Дисциплінарний статут НП України.

Матеріалами справи підтверджено, що 19.05.2025 під час надання пояснень позивач дізнався що щодо нього проводиться службове розслідування.

З метою ознайомлення з матеріалами службового розслідування Позивач подав відповідний рапорт.

На виконання зазначеного рапорту Відповідач листом від 30.05.2025 №642441/14/01-2025 надав на електронну адресу позивача матеріали службового розслідування, зібрані станом на 30.05.2025.

20.06.2025 позивач дізнався, що до нього застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді догани.

З наказом про застосування до працівника УПП в Харківській області ДПП дисциплінарного стягнення від 16.06.2025 №90 Позивач ознайомився 20.06.2025, втім Відповідачем не було надано можливості зробити фотокопію зазначеного наказу.

Оскільки позивача було ознайомлено з матеріалами службового розслідування які було зібрано станом на 30.05.2025, та не містили значної частини матеріалів, зокрема висновку дисциплінарної комісії, та не було надано можливості зробити фотокопію наказу від 16.06.2025 №90, з метою захисту своїх прав позивач звернувся за правничою допомогою до адвоката Токаренко Х.О.

У зв`язку з тим, що ОСОБА_1 не було надано можливості належним чином ознайомитися зі змістом наказу від 16.06.2025 №90 «Про застосування до працівника УПП в Харківській області ДПП дисциплінарного стягнення», зокрема - зробити його фотокопію, а надані йому матеріали службового розслідування,зібрані станом на 30.05.2025, не містили висновку службового розслідування, на підставі якого його було притягнуто до дисциплінарної відповідальності, - з метою належного захисту своїх прав та інтересів Позивач звернувся за правничою допомогою до адвоката Токаренко Х.О.

24.06.2025 з метою отримання копій висновку службового розслідування та наказу від 16.06.2025 №90 адвокатом Токаренко Х.О. було направлено адвокатський запит до Управління патрульної поліції в Харківській області. 04.07.2025 у телефонній розмові представнику позивача було повідомлено що відповідь на адвокатський запит буде направлено поштою у найближчий час.

Із даним адміністративним позовом представник позивача звернулась до суду через функціонал "Електронний суд" 18.07.2025.

Таким чином, враховуючи повідомлені представником позивача обставини тривалого процесу отримання матеріалів службового розслідування та копії спірного наказу, після чого позивачем відразу реалізовано його на звернення до суду, суд приходить до висновку про поважність причин пропуску позивачкою строків звернення до суду, які підлягають поновленню.

Відтак, клопотання представника відповідача про залишення позовної заяви без розгляду, не підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 12, 229, 248, 256, 257-261, 293, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,

У Х В А Л И В :

Визнати поважними причини пропуску позивачем строку звернення до суду у справі № 520/19170/25.

Поновити ОСОБА_1 строк звернення до суду по справі № 520/19170/25.

У задоволенні заяви представника Управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції про залишення позовної заяви без розгляду у адміністративній справі № 520/19170/25- відмовити.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя Бадюков Ю.В.