Справа № 120/305/26
Суддя: Томчук Андрій Валерійович
Дата ухвалення: 2026-01-20 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

про повернення позовної заяви

м. Вінниця

20 січня 2026 р. Справа № 120/305/26

Суддя Вінницького окружного адміністративного суду Томчук Андрій Валерійович, розглянувши матеріали позовної заяви за позовом ОСОБА_1 до Вінницького науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України, Головного управління Пенсійного фонду України у Вінницькій області про визнання протиправними дій та бездіяльності, зобов`язання вчинити дії

ВСТАНОВИВ:

До Вінницького окружного адміністративного суду надійшли матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Вінницького науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України, Головного управління Пенсійного фонду України у Вінницькій області про визнання протиправними дій та бездіяльності, зобов`язання вчинити дії .

Ухвалою від 13.01.2026 позовну заяву залишено без руху та запропоновано позивачеві у 5- денний строк усунути виявлені недоліки у спосіб: уточнення заявлених позовних вимог та/або викладу обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, приведення позовних вимог у відповідність норм ст. 5 КАС України, вказавши в чому полягає оскаржувані дії та бездіяльність відповідачів (в частині звернення таких як до Вінницького науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України так і до Головного управління Пенсійного фонду України у Вінницькій області, вказавши в чому полягали дії/ бездіяльність кожного із зазначених суб`єктів); уточнення заявлених вимог з приводу періодів відмови позивачу у призначенні та виплаті допомоги по тимчасовій непрацездатності (конкретних часових проміжків/календарних дат) за які, на думку позивача, відповідачі/відповідач 1 протиправно відмовили у призначенні та виплаті допомоги по тимчасовій непрацездатності); наведення нормативно-правового та фактичного обґрунтування заявленим позовним вимогам; надання мотивованого клопотання про залучення третьої особи до участі у справі.

15.01.2025 позивач на виконання вимог ухвали від 13.01.2026 подав позовну заяву в новій редакції.

Водночас, слід зауважити, що з урахуванням заяви від 15.01.2026, вимоги ухвали суду від 13.01.2026 залишились невиконаними повною мірою ОСОБА_1 , так позивач не привів заявлені вимоги у відповідність норм ст. 5 КАС України, не навів нормативно-правового та фактичного обґрунтування заявленим позовним вимогам.

Водночас суддя зауважує, що посилання у позовній заяві на окремі нормативно-правові акти їх статті, у формі згадки про такі не може вважатись нормативно-правовим обґрунтуванням обставин спору.

Варто вказати, що зміст позовних вимог впливає на з`ясування наявності підстав або перешкод для відкриття провадження у справі.

При цьому, слід зазначити, що відповідач має право на подання відзиву на позовну заяву, а отже має бути обізнаним відносно чого він має надавати таку заяву по суті справи.

Отже визначитися з предметом спору має саме позивач, оскільки саме він є ініціатором судового процесу, а суд створює умови для реалізації ним процесуальних прав сторони спору.

Аналогічні висновки, викладені у постанові Верховного Суду від 31.10.2018 по справі № 826/16958/17.

Тобто, предмет позову має бути визначений чітко та конкретизований в прохальній частині позовної заяви, такому предмету має відповідати правове обґрунтування заявлених вимог.

Водночас ОСОБА_1 вимог ухвали суду від 13.01.2026 повною мірою не виконав, що в свою чергу унеможливлює відкриття провадження за його позовною заявою, при цьому вимоги ухвали від 13.01.2026 не були формальними, адже звертаючись до суду із позовом саме на скаржника (позивача) покладається обов`язок належного обґрунтування заявленої позиції, з метою подальшої перевірки судом його порушеного права, яке підлягає захисту.

В свою чергу незрозумілість доводів позовної заяви, зокрема її неналежне мінімальне допустиме обґрунтування слугує істотною перешкодою як для відкриття провадження у справі, так і для можливості відповідача висловити свою позицію щодо спору в подальшому, у разі відкриття провадження.

Відповідно до пункту 1 частини 4 статті 169 КАС України, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк, вона повертається позивачеві.

Таким чином, враховуючи те, що вимоги ухвали суду від 13.01.2026 залишились не виконаними, недоліки позовної заяви у встановлений строк повною мірою не усунуті, вважаю, що наявні підстави для повернення позовної заяви позивачу.

Більше того, суддя вважає за необхідне вказати про наступне.

Так, із позовної заяви ОСОБА_1 як у її первинній редакції та і у редакції від 15.01.2026 вбачається, що таку сформовано за допомогою штучного інтелекту (далі - ШІ), про що додатково свідчать посилання на правові висновки ВС як у неіснучій справі (№ 2403/19), так і у справі № 640/10883/22, яка має кардинально відмінний предмет спору ніж предмет позову у цій справі.

Так, ВС в ухвалі від 15.01.2026 у справі № 240/14153/24 висловив правову позицію з приводу використання учасником справи ШІ для формування процесуальних документів та зазначив, що такі дії суперечать принципу добросовісності користування процесуальними правами, закріпленому у статті 45 КАС України.

Верховний Суд звернув увагу, що характер наведених посилань може свідчити про використання учасником справи інструментів ШІ та, відповідно, отримання на запит результату у формі "галюцинацій". Згідно з галузевими стандартами України, "галюцинування" визначається як феномен, за якого результат роботи системи генеративного ШІ містить неточну або хибну інформацію, що оманливо представлена як достовірна (Словник термінів у сфері штучного інтелекту, схвалений Міністерством цифрової трансформації, пункт 24, 2024 рік).

Також Верховний Суд у згаданій ухвалі звертає увагу на тому, що використання ШІ для підготовки процесуальних документів саме по собі не заборонено. Проте відповідальність за достовірність інформації, викладеної у процесуальних документах, покладається виключно на учасника справи.

Верховний Суд наголошує на обов`язковості дотримання принципу фахового людського контролю (human-in-the-loop). Використання ШІ у правничій діяльності допускається виключно як допоміжний інструмент, який не може замінити професійну діяльність правника: його критичне мислення, фахове судження та правову кваліфікацію (Рекомендації з відповідального використання штучного інтелекту для правників (схвалені Міністерством цифрової трансформації та Міністерством юстиції України, липень 2025 року).

Відповідно до встановлених етичних стандартів, правник зобов`язаний самостійно перевірити (верифікувати) результати, згенеровані ШІ, шляхом перехресної перевірки з офіційними джерелами - базами законодавства та реєстром судових рішень. Принцип добросовісності вимагає від учасника справи утримуватися від використання результатів роботи ШІ, якщо достовірність джерел перевірити неможливо (Положення про використання технологій штучного інтелекту працівниками Апарату Верховного Суду: затверджене наказом Керівника Апарату Верховного Суду від 08 грудня 2025 року № 117).

Подання до Суду недостовірної інформації, зокрема посилань на неіснуючі постанови та правові позиції Верховного Суду як підстави касаційного оскарження, передбаченої пунктом 1 частини четвертої статті 328 КАС України, становить порушення принципу добросовісності користування процесуальними правами, закріпленого у статті 45 КАС України, незалежно від способу підготовки цієї інформації.

Водночас подання до Суду процесуальних документів, згенерованих ШІ, за відсутності фахової перевірки, свідчить про неналежне виконання професійних обов`язків і недобросовісне користування учасником справи процесуальними правами, що може бути кваліфіковано як вияв неповаги до Суду.

На переконання судді, що характер наведених обґрунтувань позову та згадуваних позивачем посилань може свідчити про використання заявником інструментів штучного інтелекту, що свідчить про недобросовісне користування позивачем процесуальними правами.

Наведене, додатково свідчить на користь висновків про повернення позовної заяви ОСОБА_1 .

Керуючись ч. 4 ст. 169, ст.ст. 248, 256 КАС України, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Вінницького науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України, Головного управління Пенсійного фонду України у Вінницькій області про визнання протиправними дій та бездіяльності, зобов`язання вчинити дії разом з доданими до неї матеріалами повернути особі, яка її подала.

Копію ухвали невідкладно надіслати особі, яка подала позовну заяву.

Ухвала набирає законної сили в порядку, визначеному ст. 256 КАС України.

Відповідно до ст. 295 КАС України, апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було проголошено скорочене (вступну та резолютивну частини) рішення (ухвалу) суду або якщо розгляд справи здійснювався в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Томчук Андрій Валерійович