Справа № 240/1186/26
Суддя: Лавренчук Ольга Володимирівна
Дата ухвалення: 2026-01-19 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

19 січня 2026 року м. Житомир справа № 240/1186/26

категорія 112030500

Суддя Житомирського окружного адміністративного суду Лавренчук О.В., розглядаючи позовну заяву ОСОБА_1 до Міністерства оборони України про визнання дій протиправними, зобов`язання вчинити дії,

встановив:

ОСОБА_1 13.01.2026 через підсистему "Електронний суд" ЄСІТС подав до Житомирського окружного адміністративного суду позовну заяву до Міністерства оборони України, у якому на сторінках 14-15 позову просить:

"1. Прийняти до розгляду позовну заяву від 09.01.2026 року року, (ст..55Конституції України, ст.. 6 Конвенції с прав людини, п.1 п.6 ст. 5 КАСУ).

2. Визнати незаконними дії Відповідача, які полягають у обмані Позивача та у відмові прийняти, оформити та направити заяву та документи Позивача до державного органу, який має повноваження для виплати чи виплатити, якщо цю функцію покладено на Відповідача одноразову грошової допомогу, у зв`язку з встановленням Позивачу інвалідності, що настала в наслідок контузії, пов`язаного з виконанням обов`язків військової служби при перебуванні в країнах, де велись бойові дії, відповідно до Закону України "Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей" від 20 грудня 1991року № 2011-ХІІ та Порядку призначення і виплати одноразової грошової допомоги у разі загибелі (смерті), інвалідності або часткової втрати працездатності без встановлення інвалідності військовослужбовців, військовозобов`язаних та резервістів, які призвані на навчальні ( або перевірочні) та спеціальні збори чи для проходження служби у військовому резерві, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 25 грудня 2013 року № 975.

(п.4 п.5 ст. 5 КАСУ)

3.Судовим рішенням встановити , що саме Відповідач має у відповідність до п. 5 ст. 5 КАСУ, компетенцію (повноваження), прийняти , оформити та направити заяву та документи Позивача до державного органу, який має повноваження для виплати одноразової грошової допомоги, у зв`язку з встановленням Позивачу інвалідності, що настала в наслідок контузії, пов`язаного з виконанням обов`язків військової служби при перебуванні в країнах, де велись бойові дії, відповідно до Закону України "Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей" від 20 грудня 1991року № 2011-ХІІ та Порядку призначення і виплати одноразової грошової допомоги у разі загибелі (смерті), інвалідності або часткової втрати працездатності без встановлення інвалідності військовослужбовців, військовозобов`язаних та резервістів, які призвані на навчальні ( або перевірочні) та спеціальні збори чи для проходження служби у військовому резерві, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 25 грудня 2013 року № 975.

4. Судовим рішення зобов`язати Відповідача, прийняти, оформити та направити заяву та документи Позивача до державного органу, який має повноваження для виплати одноразової грошової допомоги, у зв`язку з встановленням Позивачу інвалідності, що настала в наслідок контузії, пов`язаного з виконанням обов`язків військової служби при перебуванні в країнах, де велись бойові дії, відповідно до Закону України "Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей" від 20 грудня 1991 року № 2011-ХІІ та Порядку призначення і виплати одноразової грошової допомоги у разі загибелі (смерті), інвалідності або часткової втрати працездатності без встановлення інвалідності військовослужбовців, військовозобов`язаних та резервістів, які призвані на навчальні ( або перевірочні) та спеціальні збори чи для проходження служби у військовому резерві, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 25 грудня 2013 року № 975.

5. У разі, коли виплату одноразової допомоги має здійснити саме Відповідач, то судовим рішенням зобов`язати Відповідача нарахувати та сплатити Позивачу одноразову допомогу відповідно до Закону України "Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей" від 20 грудня 1991року № 2011-ХІІ та Порядку призначення і виплати одноразової грошової допомоги у разі загибелі (смерті), інвалідності або часткової втрати працездатності без встановлення інвалідності військовослужбовців, військовозобов`язаних та резервістів, які призвані на навчальні (або перевірочні) та спеціальні збори чи для проходження служби у військовому резерві, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 25 грудня 2013 року № 975."

При цьому, на сторінці 4 та 5 позивачем також зазначено позовні вимоги, які дещо відрізняються від позовних вимог, зазначених на сторінках 14 та 15 позову, оскільки містять конкретизацію щодо групи інвалідності.

Перевіряючи матеріали позовної заяви та додані до неї документи, суд вважає, що така не відповідає вимогам статей 160, 161 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України), з наступних підстав.

Відповідно до вимог п. 4 ч. 5 ст. 160 КАС України, в позовній заяві зазначається зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.

Суд зазначає, що під змістом позовних вимог розуміється визначення способу захисту свого права, свободи чи інтересу згідно ч. 1 ст. 5 КАС України, який має формулюватися максимально чітко і зрозуміло, що повинно сприяти ефективному захисту порушених прав та інтересів, у тому числі з огляду на виконання рішення суду.

При зверненні до суду позивачу необхідно обирати такий спосіб захисту, який би міг відновити його становище та захистити порушене на його думку право. Застосування конкретного способу захисту права залежить як від змісту суб`єктивного права, за захистом якого звернулась особа, так і від характеру його порушення. З цією метою суд повинен з`ясувати характер спірних відносин (предмет та підстави позову), характер порушеного права позивача та можливість його захисту в обраний ним спосіб.

Однак, у позовній заяві позивачем двічі вказано позовні вимоги (зазначені у на сторінках 4-5 та на сторінках 14-15 позову), які не є ідентичними, що свідчить про недотримання позивачем приписів п. 4 ч. 5 ст.160 КАС України.

Окрім того, відповідно до частин першої та другої статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

За приписами частини 6 статті 161 КАС України, у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

У постанові судової палати з розгляду справ щодо захисту соціальних прав Касаційного адміністративного суду в складі Верховного Суду від 31 березня 2021 року у справі №240/12017/19 указано, що строк звернення до адміністративного суду - це проміжок часу після виникнення спору у публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів. При цьому перебіг такого строку починається з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Водночас у справі № 240/12017/19 Верховний Суд презюмував, що для визначення початку перебігу строку для звернення до суду необхідно встановити час, коли позивач дізнався або повинен був дізнатися про порушення своїх прав, свобод та інтересів. Отже недостатньо лише послатись на необізнаність про порушення його прав, свобод та інтересів і при зверненні до суду позивач повинен довести той факт, що він не міг дізнатися про порушення свого права й саме із цієї причини не звернувся за його захистом до суду протягом шести місяців від дати порушення його прав, свобод чи інтересів чи в інший визначений законом строк звернення до суду.

За загальним правилом перебіг строку на звернення до адміністративного суду починається від дня виникнення права на адміністративний позов, тобто, коли особа дізналася або могла дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів. Незнання про порушення через байдужість до своїх прав або небажання дізнатися не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 24.02.2021 у справі № 800/30/17 зауважила, що вжиття конструкції «повинна була дізнатися» слід тлумачити як неможливість незнання, припущення про високу вірогідність дізнатися, а не обов`язок особи дізнатися про порушення своїх прав. Незнання про порушення через байдужість до своїх прав або небажання дізнатися не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду.

Порушення прав, свобод чи інтересів особи - це фактичний наслідок протиправного рішення, дії чи бездіяльності конкретної особи (або осіб) щодо неї. Порушення має місце як тоді, коли негативні наслідки вже настали, так і тоді, коли вони лише можуть настати з певною вірогідністю.

День, коли особа дізналася про порушення свого права, - це встановлений доказами день, коли позивач дізнався про рішення, дію чи бездіяльність, внаслідок якої відбулося порушення їх прав, свобод чи інтересів. Якщо цей день встановити точно не можливо, строк обчислюється з дня, коли особа повинна була дізнатися про порушення своїх прав (свобод чи інтересів). При цьому «повинна» слід тлумачити як неможливість незнання, припущення про високу вірогідність дізнатися, а не обов`язок особи дізнатися про порушення своїх прав.

Доказами того, що особа знала про порушення своїх прав, є її дії, спрямовані на захист порушених прав, зокрема, оскарження рішення (дії чи бездіяльність), письмові звернення з цього приводу, а також докази, які свідчать про те, що були створені умови, за яких особа мала реальну можливість дізнатися про порушення своїх прав.

Подібна правова позиція висловлена у постанові Верховного Суду від 23 січня 2025 року у справі № 320/48164/23.

Так у позовній заяві позивач зазначає:

" З листа ІНФОРМАЦІЯ_1 за вих. №248/3/6/435 від 09.01.2016 року, Позивач дізнався про відмову в направленні його документів до Департаменту фінансів Міністерства оборони України для виплати одноразової грошової допомоги у зв`язку із встановленням інвалідності відповідно до постанови КМУ від 25.12.2013 року №975. Підставою відмови було посилання на п. 17 «Порядку ... затвердженою постановою Кабінету Міністрів України від 25.12.2013 року №975 особам, звільненим з військової служби, виплата одноразової грошової допомоги здійснюється органом державної влади, який здійснював розрахунок під час звільнення з військової служби позивачу було рекомендовано звернутися до органів МВС." ...." 10.06.2023 року, Позивач звернувся з відповідними документами до Управління Міністерства Внутрішніх Справ України у Житомирській області, щодо виплати одноразової грошової допомоги у зв`язку із встановленням інвалідності відповідно до постанови КМУ від 25.12.2013 року №975. ............. Листом МВС від 12.04.2023 року , Позивачу фактично запропоновано звернутися до Департаменту України з питань виконання покарань. ............ 09.05.2023 року, Позивачем направлено звернення до Департаменту України з питань виконання покарань. ............ На звернення до Департаменту України з питань виконання покарань від 09.05.2023 року, по пошті отримано відповідь від Департаменту України з питань виконання покарань від 24.05.2023 року за № 9/1-2828-23/К-2230, якою також відмовлено у прийнятті наданих для оформлення та передачу цих документів до відповідних органів Держави , для отримання одноразової допомоги у зв`язку з встановленням ІІ групи інвалідності". "

З огляду на вказані у позові обставини, суд висновує, що про порушення своїх прав на одноразову грошову допомогу, у зв`язку із встановленням інвалідності третьої групи, відповідно до постанови КМУ від 25.12.2013 №975, позивач дізнався (мав реальну можливість дізнатись) у 2016 році, отримавши листа ІНФОРМАЦІЯ_1 за вих. №248/3/6/435 від 09.01.2016, яким повідомлено про "відмову в направленні його документів до Департаменту фінансів Міністерства оборони України для виплати одноразової грошової допомоги у зв`язку із встановленням інвалідності відповідно до постанови КМУ від 25.12.2013 №975".

До суду з позовом позивач звернувся 13.01.2026, тобто з пропуском шестимісячного строку, що обраховується з дати отримання листа ІНФОРМАЦІЯ_1 за вих. №248/3/6/435 від 09.01.2016, з якого позивачу стало відомо про порушення його прав.

В порушення вимог ч. 6 ст. 161 КАС України, заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду та докази поважності причин його пропуску позивачем не надано.

Окрім того, за приписами частини 2 статті 161 КАС України, у разі подання позовної заяви та доданих до неї документів в електронній формі через електронний кабінет до позовної заяви додаються докази надсилання її копії та копій доданих документів іншим учасникам справи з урахуванням положень статті 44 цього Кодексу.

За приписами ч. 9 ст. 44 КАС України, у разі подання до суду в електронній формі заяви по суті справи, зустрічного позову, заяви про збільшення або зменшення позовних вимог, заяви про зміну предмета або підстав позову, заяви про залучення третьої особи, апеляційної скарги, касаційної скарги та документів, що до них додаються, учасник справи зобов`язаний надати до суду доказ надсилання цих матеріалів іншим учасникам справи.

Такі документи в електронній формі направляються з використанням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, шляхом надсилання до електронного кабінету іншого учасника справи, а у разі відсутності у іншого учасника справи електронного кабінету чи відсутності відомостей про наявність у іншого учасника справи електронного кабінету - в паперовій формі листом з описом вкладення.

Якщо інший учасник справи відповідно до частини шостої статті 18 цього Кодексу зобов`язаний зареєструвати електронний кабінет, але не зареєстрував його, учасник справи, який не є суб`єктом владних повноважень та подає документи до суду в електронній формі з використанням електронного кабінету, звільняється від обов`язку надсилання копій документів такому учаснику справи.

Суд зазначає, що Міністерство оборони України має зареєстрований електронний кабінет, а тому у позивача наявний обов`язок надіслати до електронного кабінету Міністерства оборони України копію позовної заяви з доданими до неї документами, а до суду надати докази такого надсилання.

Однак, в порушення вказаної норми, позивачем до позову не додано доказів надсилання в електронний кабінет Міністерства оборони України копії позовної заяви з доданими до неї документами

Частинами першою та другою статті 169 КАС України, визначено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

З огляду на викладене, позовну заяву слід залишити без руху із встановленням позивачу строку для усунення недоліків шляхом надання до суду:

- заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду з даним позовом та докази поважності причин його пропуску;

- позовної заяви із чітким зазначенням позовних вимогу, оскільки у поданій до суду позовній заяві позивачем двічі вказано позовні вимоги (зазначені у на сторінках 4-5 та на сторінках 14-15 позову), які не є ідентичними;

- доказів надсилання в електронний кабінет Міністерства оборони України копії позовної заяви з доданими до неї документами.

Керуючись статтями 160, 161, 169, 243, 248, 256 КАС України, суд

ухвалив:

Позовну заяву ОСОБА_1 залишити без руху.

Позивачу усунути зазначені в ухвалі суду недоліки протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Копію ухвали про залишення позовної заяви без руху надіслати особі, яка її подала, не пізніше наступного дня після її постановлення.

У разі якщо недоліки позовної заяви не будуть усунуті у строк, встановлений судом, позовну заяву буде повернуто позивачу.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не може бути оскаржена в апеляційному порядку.

Суддя О.В. Лавренчук