Справа № 420/758/26
Суддя: Бабенко Д.А.
Дата ухвалення: 2026-01-19 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 420/758/26
УХВАЛА

19 січня 2026 року м. Одеса

Суддя Одеського окружного адміністративного суду Бабенко Д.А., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про визнання протиправною та скасування постанови,-

ВСТАНОВИВ:

12 січня 2026 року до Одеського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 , в якій позивач просить суд:

визнати протиправною та скасувати постанову військово-лікарської комісії ІНФОРМАЦІЯ_2 №-1130 від 07.05.2025 року про визнання придатним до військової служби ОСОБА_1 .

Відповідно до п.п. 3, 5, 6 ч.1 ст.171 КАС України, суддя після одержання позовної заяви з`ясовує чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; чи позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); чи немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Розглянувши позовну заяву, суд вважає, що вона не відповідає вимогам ст.ст.160, 161 КАС України.

Стосовно строку звернення до суду, то суддя вказує про наступне.

Згідно із ч.6 ст.161 КАС України, у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Відповідно до абзацу 1 частини 2 статті 122 КАС України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Отже, строк звернення до адміністративного суду - це проміжок часу після виникнення спору у публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів. При цьому перебіг такого строку починається з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Згідно з приписами ч. 4 ст. 122 КАС України, якщо законом передбачена можливість досудового порядку вирішення спору і позивач скористався цим порядком, або законом визначена обов`язковість досудового порядку вирішення спору, то для звернення до адміністративного суду встановлюється тримісячний строк, який обчислюється з дня вручення позивачу рішення за результатами розгляду його скарги на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень.

Як вбачається зі змісту позову, позивач просить визнати протиправною та скасувати постанову військово-лікарської комісії ІНФОРМАЦІЯ_2 №-1130 від 07.05.2025 року про визнання придатним до військової служби ОСОБА_1 .

При цьому, у позові представник позивача зазначає про наступне.

07 травня 2025 року ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , був примусово доставлений до ІНФОРМАЦІЯ_4 був примусово доставлений інспектором СРПП ВП №1 Поділського РУП ГУНП в Одеській області лейтенантом поліції Савескул Ларисою Вікторівною, для проходження військово-лікарської комісії та в подальшому працівниками ІНФОРМАЦІЯ_2 був доставлений для проходження ВЛК до ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Згідно довідки військово-лікарської комісії №2025-0507-1130 від 07.05.2025 року ОСОБА_1 визнаний придатним до військової служби.

08 серпня 2025 року адвокатом Жмурко С.Л. було направлено скаргу до 18 регіональної військово-лікарської комісії, для скасування постанови ІНФОРМАЦІЯ_2 , як такої що проведена в порушенням діючого законодавства.

22 серпня 2025 року 18 регіональна військово-лікарська комісія надала відповідь на скаргу, згідно якої на підставі пункту 3.3. розділу І Положення пропонується начальнику ІНФОРМАЦІЯ_5 направити громадянина ОСОБА_1 на контрольний медичний огляд ВЛК ІНФОРМАЦІЯ_6 , з метою перегляду постанови ВЛК ІНФОРМАЦІЯ_5 з урахуванням усіх наявних медичних документів, результатів досліджень, діагнозу та даного роз`яснення, що в свою чергу підтверджує протиправність прийнятої постанови ВЛК.

В подальшому адвокатом Жмурко С.Л. направлено адвокатський запит до ІНФОРМАЦІЯ_2 з метою отримання направлення для проходження контрольного ВЛК ІНФОРМАЦІЯ_6 з метою реального визначення придатності до військової служби ОСОБА_1 . Однак, 29 жовтня 2025 року ІНФОРМАЦІЯ_7 відмовлено в наданні направлення на проходження контрольного ВЛК.

З огляду на зміст позовної заяви та додані до позову матеріали, позивач скористався досудовим порядком вирішення спору.

Відтак, з урахуванням того, що до суду з цим позовом позивач звернувся 12.01.2026, то позивачем пропущено тримісячний строк на звернення до суду з даним позовом.

Суд зазначає, що строк звернення до адміністративного суду - це проміжок часу після виникнення спору у публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів.

Право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків для звернення до суду, якими чинне законодавство обмежує звернення до суду за захистом прав, свобод та інтересів. Це, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними.

Рішенням Конституційного Суду України № 17-рп/2011 від 13 грудня 2011 року визначено, що держава може встановленням відповідних процесуальних строків, обмежувати строк звернення до суду, що не впливає на зміст та обсяг конституційного права на судовий захист і доступ до правосуддя.

Встановлення строків звернення до суду з відповідними позовними заявами законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених Кодексом адміністративного судочинства України певних процесуальних дій. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.

Разом з тим, з позовною заявою позивач звернувся до суду 12.01.2026, тобто з пропуском тримісячного строку звернення до суду.

При цьому, суд зауважує, що частиною другою статті 122 КАС України чітко визначено момент, з яким пов`язано початок відліку строку звернення до адміністративного суду, а саме з дня, коли особа дізналась або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Поняття «особа повинна» слід тлумачити як неможливість незнання, припущення про високу вірогідність дізнатися, а не обов`язок особи дізнатися про порушення своїх прав. Зокрема, особа повинна була дізнатися про порушення своїх прав, якщо: особа знала про обставини прийняття рішення чи вчинення дій і не було перешкод для того, щоб дізнатися про те, яке рішення прийняте або які дії вчинені.

При цьому, законодавче закріплення строків звернення з адміністративним позовом до суду є гарантією стабільності публічно правових відносин, призначенням якої є забезпечення своєчасної реалізації права на звернення до суду, забезпечення стабільної діяльності суб`єктів владних повноважень при здійсненні управлінських функцій, дисциплінування учасників адміністративного судочинства.

Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого публічно-правові відносини можуть вважатися спірними. Тому, якщо протягом законодавчо встановлено строку особа не звернулася до суду за вирішенням спору, відповідні відносини набувають ознаки стабільності.

Поважними причинами визнаються лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені відповідними та належними доказами.

При цьому, суддя зауважує, що позивач у змісті позову не наведено причин пропуску строку звернення до суду та не наведено об`єктивних обставин, які перешкоджали позивачу звернутися до суду з позовом у встановлений процесуальним законом строк та які були пов`язані з дійсно об`єктивними перешкодами реалізувати своє право на звернення до суду.

Частинами 1 та 2 статті 123 КАС України визначено, що у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому, протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Отже, позивачу необхідно надати до суду обґрунтовану заяву про поновлення строку звернення до адміністративного суду.

Окрім того, відповідно до ч. 3 ст. 161 КАС України, до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначаються Законом України «Про судовий збір».

Відповідно до ч. 1 ст. 3 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

Згідно з пп.1 п.3 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір», за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною особою, сплачується судовий збір за ставкою 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно з ч.3 ст.4 Закону України «Про судовий збір», при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2026 рік» з 1 січня 2026 року установлено прожитковий мінімум для працездатних осіб у розмірі 3328,00 грн.

Як встановлено суддею, позивачем заявлено позовну вимогу немайнового характеру.

Отже, розмір судового збору за подання цієї позовної заяви становить 1064,96 грн (3328,00 грн * 0,4*0,8).

При цьому, представником позивача додано квитанцію про сплату №2766-5204-7069-7936 від 10.12.2025 про сплату судового збору на суму 968,96 грн.

Зважаючи на викладене, позивачу необхідно надати до суду докази доплати судового збору у розмірі 96,00 грн.

Окрім того, суддя зазначає, що до матеріалів позовної заяви додано копію Довідки військово-лікарської комісії від 07.05.2025 року №2025-0507-1130.

Однак, представник позивача у змісті позову просить визнати протиправною та скасувати постанову військово-лікарської комісії ІНФОРМАЦІЯ_2 №-1130 від 07.05.2025 року, про визнання придатним до військової служби ОСОБА_1 .

Тобто, вказано інший номер постанови військово-лікарської комісії, що є недоліком позовної заяви.

Відтак, представнику позивача необхідно надати уточнену позовну заяву із урахуванням вище вказаного суддею.

Згідно з ч. 1 ст. 169 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи наведене, суддя дійшов висновку, що позовну заяву слід залишити без руху, встановивши позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви шляхом надання до суду:

заяви про поновлення строку звернення до суду із зазначенням поважності причин пропуску такого строку з наданням відповідних доказів;

доказів доплати судового збору у розмірі 96,00 грн;

уточненої позовної заяви із зазначенням усього вище вказаного суддею;

Керуючись ст. 122, 123, 160, 161, 169 КАС України, суддя

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про визнання протиправною та скасування постанови залишити без руху.

Повідомити позивача про необхідність у десятиденний строк з дня отримання копії ухвали усунути недоліки та роз`яснити, що у разі не усунення у визначений судом строк недоліків, позов буде визнаний неподаним та повернутий позивачу.

Ухвала набирає законної сили у строки, визначені ст.256 КАС України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Дмитро БАБЕНКО