Справа № 216/180/26
Суддя: ЦИМБАЛІСТЕНКО О. В.
Дата ухвалення: 2026-01-14 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 216/180/26
провадження 2-а/216/19/26
УХВАЛА

іменем України

14 січня 2026 року місто Кривий Ріг

Центрально-Міський районний суд м. Кривого Рогу Дніпропетровської області у складі головуючого судді Цимбалістенко О.В.,розглянувши матеріали адміністративної справи за позовною заявою ОСОБА_1 до Управління патрульної поліції в м. Київ Департаменту патрульної поліції про скасування постанови про адміністративне правопорушення,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Управління патрульної поліції в м. Київ Департаменту патрульної поліції про скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення про притягнення його до адміністративної відповідальності за ч. 5 ст. 121 КУпАП та накладення стягнення у вигляді штрафу в сумі 510 грн.

Суд, вивчивши матеріали позовної заяви, приходить до наступного висновку.

Відповідно до частини 1 статті 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Згідно пунктів 2 і 9 частини 3 статті 2 КАС України рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом та неприпустимість зловживання процесуальними правами є основними засадами (принципами) адміністративного судочинства .

Учасники справи зобов`язані виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу (пункт 1 частини п`ятої статті 44 КАС України).

Частинами 1, 2 ст. 45 КАС України передбачено , що учасники судового процесу повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається. Перелік дій, що суперечать завданню адміністративного судочинства та які залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами, не є вичерпним.

Позивач подав до суду позов , в якому використано висловлювання відносно співробітників поліції «фізична особа (мігрант)» «поліцай» «поліцая» «в уголках губ була піна» тощо.

Суд звертає увагу на те, що саме з метою виконання завдання адміністративного судочинства сторона у справі має користуватися процесуальними правами, сприяючи тим самим суду у здійсненні правосуддя. Отож, якщо особа здійснює певну процесуальну дію не з цією метою, а для досягнення інших цілей (зокрема, образити, принизити учасників судового процесу, їхніх представників, суд, виявити до них і до їхніх дій власні негативні емоції), така особа виходить за межі дійсного змісту відповідного процесуального права, тобто зловживає ним. Правова система має бути спроможною ефективно захистити себе від цих дій. І саме на такий захист спрямовані заходи, які суд застосовує через зловживання учасником судового процесу процесуальними правами. Відповідні заходи передбачені у частинах третій і четвертій статті 45, частині восьмій статті 139, частині першій статті 144, пункті 5 частини першої статті 145, статті 149 КАС України.

Дії учасників судового процесу та їхніх представників мають не лише за формою, але й за змістом відповідати завданню адміністративного судочинства.

Зміст права на справедливий суд несумісний зі свідомим виявом учасником судового процесу чи його представником неповаги до честі, гідності, репутації іншого учасника, представника, суду тощо. Тому суди не повинні розглядати справи, в яких особа, яка ініціювала судовий процес, використовує її процесуальні права на шкоду іншим учасникам судового процесу й інтересам правосуддя.

У процесуальних відносинах, намагаючись донести певну думку до суду, учасники судового процесу, їхні представники, інші особи мають ретельно підбирати слова, а також з обережністю виявляти емоції щодо інших учасників, їхніх представників, суду, осіб, які не беруть участь у судовому процесі. Суд не повинен толерувати використання нецензурної лексики, образливих і лайливих слів чи символів, зокрема для надання характеристик учасникам справи, іншим учасникам судового процесу, їх представникам і суду (суддям). Такі слова та символине можна використовувати ні у заявах по суті справи, заявах з процесуальних питань, інших процесуальних документах, ні у виступах учасників судового процесу та їхніх представників.

Аналогічні висновки у постановах Великої Палати Верховного Суду від 13березня 2019 року у справі № 199/6713/14-ц (пункт 22), від 14 березня 2019 року у справі № 9901/34/19, від 7 листопада 2019 року у справі № 9901/324/19).Їхня наявність є достатньою для того, щоби суд відразу застосував наслідки, передбачені частиною третьою статті 45 КАС України (повернення, залишення без розгляду передбачених § 1 і § 2 глави 1 розділу ІІ КАС України заяв, скарг, клопотань).

Подання до суду документів, які містять образливі вислови та формулювання щодо очевидної неповаги особи до органів місцевого самоврядування виходить за межі нормальної, коректної та легітимної критики, що, наприклад, у розумінні Європейського суду з прав людини констатується як зловживання правом на подання заяви. Так, цей Суд, застосовуючи підпункт «а» пункту 3 статті 35 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, оголошує неприйнятною будь-яку індивідуальну заяву, подану згідно зі статтею 34, якщо він вважає, що ця заява є зловживанням правом на її подання.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 28 травня 2021 року у справі № 826/17591/18.

Згідно правової позиції Верховного суду у складі касаційного адміністративного суду в справі № 9901/34/19 від 14 березня 2019 року, якщо в обґрунтування позовних вимог містить образливі висловлювання на адресу органів державної виконавчої влади, судових органів і т.д., це судом кваліфікується як зловживання процесуальними правами, оскільки зазначені дії суперечать завдання адміністративного судочинства. Верховним судом зазначено, що нецензурна лексика, образливі та лайливі слова, символи, зокрема, для надання особистих характеристик учасникам справи, іншим учасникам судового процесу, їх представникам і суду не можуть використовуватися ні у заявах по суті справи, заявах з процесуальних питань, інших процесуальних документах, ні у виступах учасників судового процесу та їх представників. Використання учасниками судового процесу та їх представниками нецензурної лексики, образливих і лайливих слів, символів у поданих до суду документах і у спілкуванні з судом, з іншими учасниками процесу, їхніми представниками, а також вчинення інших аналогічних дій свідчать про очевидну неповагу до честі, гідності цих осіб з боку осіб, які такі дії вчиняють. Ці дії суперечать основним засадами (принципами) адміністративного судочинства, а також його завданню. З огляду на це вчинення таких дій суд може визнати зловживанням процесуальними правами та застосувати, зокрема, наслідки, передбачені частиною третьою статті 45 КАС.

В контексті з іншим змістом позовної заяви, позивач використав неетичні вислови відносно співробітників поліції «фізична особа (мігрант)» «поліцай» «поліцая» «в уголках губ була піна», що свідчить про неповагу .

Відповідно до тлумачного словника української мови, одне зі значень «поліцай» під час Другої світової війни особа, завербована з місцевого населення тимчасово окупованих нацистською Німеччиною районів на службу в поліції.

Застосовуючи такий вислів як «поліцай», який фактично є образою, позивач ототожнює співробітників поліції з поліцейськими, які працювали на країну агресора за часів Другої світової війни.

Таким чином, ототожнення працівників правоохоронних органів Україні з колаборантами часів Другої світової війни в умовах широкомасштабного вторгнення російської федерації та окупації частини території України є особливо зухвалим проявом неповаги до всієї системи Національної Поліції України, що є неприпустимим.

Такі дії є виявом очевидної неповаги до честі, гідності співробітників поліції, не спрямовані на ефективний захист прав, свобод та інтересів позивача від імовірних порушень з боку відповідача, а тому суперечать завданню адміністративного судочинства та є зловживанням процесуальними правами.

У зв`язку з вищевикладеним застосування позивачем образливих висловлювань в тексті позовної заяви, суд розцінює, як зловживання процесуальними правами.

Згідно із частиною третьою статті 45 КАС України якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

Враховую вище викладене, та наявність підстав для повернення позовної заяви за частиною 3статті 45 КАС, суд приховить до висновку, що позовна заява ОСОБА_1 про скасування постанови про адміністративне правопорушення підлягає поверненню позивачу.

Судом апеляційної інстанції враховується, що згідно п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Враховуючи викладене та керуючись статями2, 44, 45, 160,161,КАС України, суд,-

УХВАЛИВ:

Адміністративний позов ОСОБА_1 до Управління патрульної поліції в м. Київ Департаменту патрульної поліції про скасування постанови про адміністративне правопорушення - повернути позивачеві.

Роз`яснити позивачеві, що повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Ухвала підлягає оскарженню в апеляційному порядку до Третього апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з моменту складання повного тексту ухвали.

Ухвала складена 14 січня 2026 року.

Суддя О.В.ЦИМБАЛІСТЕНКО