Справа № 580/389/26
Суддя: Лариса ТРОФІМОВА
Дата ухвалення: 2026-01-15 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

15 січня 2026 року справа № 580/389/26
м. Черкаси
Черкаський окружний адміністративний суд у складі судді Л.В.Трофімової перевірив матеріали адміністративної справи №580/389/26 за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Національного університету цивільного захисту України (вул. Онопрієнка 8, м. Черкаси, 18034, ) про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити дії, постановив ухвалу.

15.01.2026 вх.№2200/26 представник позивача - адвокат Супряга Олександр Петрович (електронний ордер від 17.12.2025) у позовній заяві просить:

- визнати протиправними дії Національного університету цивільного захисту України щодо відмови у підготовці та поданні до Головного управління Пенсійного фонду України в Черкаській області довідки про розмір грошового забезпечення для перерахунку пенсії ОСОБА_1 станом на 18.06.2025 із зазначенням відомостей про розміри посадового окладу, окладу за військовим званням, надбавки за вислугу років та додаткових видів грошового забезпечення і премії, визначених шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 01.01.2025 на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1, 14 до постанови Кабінету Міністрів України від 30.08.2017 №704 «Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб», а також процентної надбавки за вислугу років, щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (надбавки, доплати, підвищення) та премії, для проведення перерахунку пенсії з 01.07.2025;

- зобов`язати Національний університет цивільного захисту України підготувати та подати до Головного управління Пенсійного фонду України в Черкаській області довідку про розмір грошового забезпечення для перерахунку пенсії ОСОБА_1 станом на 18.06.2025 із зазначенням відомостей про розміри посадового окладу, окладу за військовим званням, надбавки за вислугу років та додаткових видів грошового забезпечення і премії, визначених шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 01.01.2025 на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1, 14 до постанови Кабінету Міністрів України від 30.08.2017 №704 «Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб», а також процентної надбавки за вислугу років, щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (надбавки, доплати, підвищення) та премії, для проведення перерахунку пенсії з 01.07.2025.

В обгрунтуванні вимог представник покликається на рішення у справі №320/29450/24, що набрало законної сили, проте у додатках на підтвердження позиції не надає, проте вказує на рішення судів першої інстанції без надання їх копій та без урахування релевантних висновків Верховного Суду відповідно до п.5 ст.242 КАС України.

Верховний Суд у постанові у справі № 480/7154/24 зазначає:п.35 пунктом 3 Постанови № 481 установлено, що видатки, пов`язані з виконанням пункту 2 цієї постанови, здійснюються у межах асигнувань на грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового та начальницького складу та деяких інших осіб, передбачених у державному бюджеті на відповідний рік для утримання відповідних державних органів; п.36. Отже, з дня набрання чинності Постановою № 481 [20.05.2023] Кабінетом Міністрів України замість розрахункової величини «прожитковий мінімум для працездатних осіб, встановлений законом на 1 січня календарного року» запроваджено сталу розрахункову величину для посадового окладу та окладу за військове звання 1762 грн.

Бюджетний період для всіх бюджетів, що складають бюджетну систему України, становить один календарний рік, який починається 1 січня кожного року і закінчується 31 грудня того ж року.

Відповідно до ч.2 ст.171 КАС України суддя відкриває провадження в адміністративній справі на підставі позовної заяви, якщо відсутні підстави для залишення позовної заяви без руху, її повернення чи відмови у відкритті провадження у справі. Вивчивши матеріали позовної заяви, варто зазначити, що вона не відповідає вимогам статті 160, 161 КАС України, тому повинна бути залишена без руху для усунення недоліків, з огляду на таке.

Загальновідомо, що Кабінет Міністрів України відповідно до ст.116 Конституції України забезпечує проведення фінансової, цінової, інвестиційної та податкової політики; політики у сферах праці й зайнятості населення, соціального захисту. Відомостей про те, що Президент України відповідно до п.16 ст.106 Конституції України зупинив дію акта Кабінету Міністрів України з мотивів невідповідності цій Конституції з одночасним зверненням до Конституційного Суду України щодо їх конституційност представник позивача не надав.

Якщо суд доходить висновку, що закон чи інший правовий акт суперечить Конституції України, суд не застосовує такий закон чи інший правовий акт, а застосовує норми Конституції України як норми прямої дії. У такому випадку суд після винесення рішення у справі звертається до Верховного Суду для вирішення питання стосовно внесення до Конституційного Суду України подання щодо конституційності закону чи іншого правового акта, що віднесено до юрисдикції Конституційного Суду України (ч.4 ст.7 КАС України). КАС ВС відкрив касаційне провадження за касаційною скаргою Кабінету Міністрів України на рішення Київського окружного адміністративного суду від 14 березня 2025 року та постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 18 червня 2025 року у справі № 320/29450/24, витребувана із Київського окружного адміністративного суду справа № 320/29450/24.

Усупереч вимог п.4,5,9 ч.5 ст.160 КАС України позивач не обгрунтував зміст і характер порушеного права, усупереч вимог п.2 ч.5 ст.160 КАС України не повідомив відомості про електронний кабінет позивача.

ВПВС у справі № 990/150/23 у п.28 постанови зазначає: реалізуючи передбачене статтею 55 Конституції України, статтею 5 КАС України право на судовий захист, звертаючись до суду, особа вказує в позові власне суб`єктивне уявлення про порушене право чи охоронюваний інтерес та спосіб його захисту; п.33 - звертаючись до суду, позивач самостійно визначає у позовній заяві, яке його право чи охоронюваний законом інтерес порушено особою, до якої пред`явлено позов, та зазначає, які саме дії необхідно вчинити суду для відновлення порушеного права; п. 37 зміст позовних вимог - це максимально чітко і зрозуміло сформовані визначення способу захисту порушеного права, свободи чи інтересу у прохальній частині позову; п.43 - формулювання прохальної частини позову із зазначенням альтернатив можливих способів захисту порушеного права є таким, що не відповідає положенням КАС України.

Підставою для вчинення дій, спрямованих на перерахунок раніше призначених пенсій, може бути як відповідна заява пенсіонера та додані до неї документи, так і рішення, прийняте Кабінетом Міністрів України, про що державні органи, визначені Порядком № 45, повідомляють орган ПФУ. Аналогічний правовий висновок міститься, зокрема: у постанові Верховного Суду України від 22.04.2014 у справі № 21-484а13 та у постанові Верховного Суду від 10.10.2019 у справі № 553/3619/16-а. До моменту отримання належної довідки від Відповідача у пенсійного органу не виникає обов`язку з перерахунку пенсії позивача.

Оскільки юридична природа соціальних виплат, у тому числі пенсій, розглядається не лише з позицій права власності, але й пов`язує з ними принцип захисту «законних очікувань» (reasonable expectations) та принцип правової визначеності (legal certainty), що є невід`ємними елементами принципу правової держави та верховенства права, то КАС ВС в постанові від 10.12.2024 у справі №580/9551/23 вказав, що згідно з ч. 3 ст. 43 Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб» № 2262-ХІІ пенсії особам з числа військовослужбовців обчислюються: з розміру грошового забезпечення, враховуючи відповідні оклади за посадою, оклади та/чи доплати за військове (спеціальне) звання, військовим (спеціальним) званням, процентну надбавку (доплату) за вислугу років, щомісячні додаткові види грошового забезпечення (надбавки, доплати, підвищення) та премії в розмірах, установлених законодавством, з якого було сплачено єдиний внесок на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, а до 1 січня 2011 року - страхові внески на загальнообов`язкове державне пенсійне страхування, у порядку, встановленому КМУ. ВПВС у справі №240/6263/18 вказав: заробіток для первинного обчислення пенсії таким особам визначається відповідно до статті 43 Закону № 2262-XII, а не статті 63 цього Закону.

Базою нарахування єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування для підприємств, установ та організацій, які використовують працю фізичних осіб на умовах трудового договору (контракту) або на інших умовах, передбачених законодавством є сума нарахованої кожній застрахованій особі заробітної плати за видами виплат, що включають основну та додаткову заробітну плату, інші заохочувальні та компенсаційні виплати, у тому числі в натуральній формі, що визначаються відповідно до Закону України «Про оплату праці» (п. 1 частини першої ст. 7 Закону України від 08 липня 2010 року № 2464-VI «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування»).

Відповідно до Додатку 1 до Порядку подання та оформлення документів для призначення (перерахунку) пенсій відповідно до Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб» (п.2 розділу) передбачена форма заяви до органу ПФУ міститься розписка-повідомлення; відповідно до Додатку 8 до Порядку подання та оформлення документів для призначення (перерахунку) пенсій відповідно до Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб» (пункт 3 розділу II) міститься форма ДОВІДКИ про щомісячні додаткові види грошового забезпечення та премію для призначення пенсії відповідно до Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб», що має містити штамп державного органу установи, що видала довідку та текст: «на всі виплати нараховано страхові внески (єдиний внесок)» (https://zakon.rada.gov.ua/laws/show/z0572-23#Text).

Верховний Суд у справі №826/16958/17 ЄДРСР 77537724 зазначив: якщо від наявності доказу залежить визначення предмета спору та підтримання позивачем відповідних вимог, позивач не може перекладати на суд власний обов`язок визначитися з предметом спору. Відповідно до ч.4 ст. 161 КАС України, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Матеріали справи не містять доказів на підтвердження здійсненого нарахування працююючим у Національному університеті цивільного захисту України посадового окладу, окладу за військовим званням від іншого прожиткового мінімуму ніж 1762 грн, надбавки за вислугу років та додаткових видів грошового забезпечення і премії, визначених шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 01.01.2025 на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1, 14 до постанови Кабінету Міністрів України від 30.08.2017 №704 «Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб», а також процентної надбавки за вислугу років, щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (надбавки, доплати, підвищення) та премії, з відповідною сплатою ЄСВ.

У додатку до позовної заяви надана копія листа-відповіді на адвокатський запит, що не наданий до адміністративного позову, проте звернення Позивача до колишнього роботодавця про отримання довідки за прирівняною/аналогічною посадою не надано, що унеможливлює перевірку окреслених у позовній заяві обставин, позаяк не йдеться про втручання у яке саме право Позивача з огляду на обраний спосіб захисту щодо протиправних дій згідно з п.3 ч.1 ст.5 КАС України, не обгрунтована вимога зобов`язального характеру на відновлення порушеного права з покликанням на вимоги нормативно-правових актів та/або дотримання встановленого алгоритму взаємодії між органом ПФУ та роботодавцями, що є одночасно страхувальниками і податковими агентами для працівника.

Адвокатський запит - письмове звернення адвоката до органу державної влади, органу місцевого самоврядування, їх посадових та службових осіб, підприємств, установ і організацій незалежно від форми власності та підпорядкування, громадських об`єднань про надання інформації, копій документів, необхідних адвокату для надання правничої допомоги клієнту. До адвокатського запиту додаються посвідчені адвокатом копії свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю, ордера або доручення органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правничої допомоги. Адвокатський запит не може стосуватися надання консультацій і роз`яснень положень законодавства (ч.1 ст.24 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність»).

У додатках до адміністративного позову не надана копія адвокатського запиту від 04.12.2025 з додатками; не обгрунтовано відповідно до ч.3 ст.5, ст.49 КАС України звернення в інтересах органу ПФУ без надання відповідних клопотань та документів.

Верховний Суд 13.04.2022 у справі № 160/11095/20 зазначив, що залишення позовної заяви без руху - це тимчасовий захід, що застосовується судом з метою усунення позивачем недоліків позовної заяви.

Особа повинна докладати зусиль для усунення недоліків або інформування суду про свою позицію щодо встановлених судом недоліків під час винесення ухвали про залишення без руху. Такий підхід відповідатиме принципу добросовісності (поваги до суду та інших учасників справи), а також принципу заборони зловживання процесуальними правами (висновки у постанові Верховного Суду від 10 січня 2024 року у справі №280/3193/23).

Зловживання правом - це свого роду спотворення права. У цьому випадку особа надає своїм діям повну видимість юридичної правильності, використовуючи насправді свої права в цілях, що є протилежними тим, що переслідує позитивне право (постанова Верховного Суду від 23 листопада 2023 року у справі № 381/4598/21).

З метою виконання завдання адміністративного судочинства сторона у справі має користуватися процесуальними правами, сприяючи тим самим суду у здійсненні правосуддя.

Відповідно до ч. 1 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись ст.2, 5, 160, 161, 169, 241-243, 256, 294 КАС України, суд

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 залишити без руху.

Надати позивачеві для усунення недоліків позовної заяви п`ять днів з дати отримання копії ухвали. Позивачем недоліки можуть бути усунуті шляхом надання: обґрунтування змісту і характеру якого саме порушеного права (інтересу) позивача з якого часу і у порушення яких нормативно-правових актів; наданням попередніх довідок для призначення і перерахунку пенсії; копії власного звернення Позивача; обгрунтування обраного способу захисту відповідно до ст.5 КАС України; надання відомостей про електронний кабінет; надання копії адвокатського запиту з додатками; публічної інформації щодо доказів на підтвердження здійсненого нарахування працююючим у Відповідача посадового окладу, окладу за військовим званням, надбавки за вислугу років та додаткових видів грошового забезпечення і премії, визначених шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 01.01.2025 на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1, 14 до постанови Кабінету Міністрів України від 30.08.2017 №704; копії адвокатського запиту від 04.12.2025 з додатками.

У разі невиконання вимог ухвали позовна заява буде повернута представнику позивача.

Ухвала набирає законної сили з дати підписання та не належить оскарженню.

Копію ухвали направити представнику позивача.

СуддяЛариса ТРОФІМОВА