Справа № 240/11456/25
Суддя: Гурін Дмитро Миколайович
Дата ухвалення: 2026-01-14 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 січня 2026 року м. Житомир справа № 240/11456/25

категорія 111030600

Житомирський окружний адміністративний суд у складі судді Гуріна Д.М., розглянувши у письмовому провадженні адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Житомирська торгова компанія" до Головного управління ДПС у Житомирській області, Державної податкової служби України про визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити певні дії,

встановив:

До Житомирського окружного адміністративного суду звернулося Товариство з обмеженою відповідальністю "Житомирська торгова компанія" із позовом до Головного управління ДПС у Житомирській області, Державної податкової служби України, в якому просить:

- визнати протиправним та скасувати рішення Головного управління Державної податкової служби у Житомирській області №12665653/43672760 від 25.03.2025 про відмову в реєстрації податкової накладної №95 від 02.12.2024 Товариства з обмеженою відповідальністю «Житомирська торгова компанія» в Єдиному реєстрі податкових накладних;

- зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати податкову накладну №95 від 02.12.2024 Товариства з обмеженою відповідальністю «Житомирська торгова компанія» в Єдиному реєстрі податкових накладних днем її надходження;

- визнати протиправним та скасувати рішення Головного управління Державної податкової служби у Житомирській області №12665648/43672760 від 25.03.2025 про відмову в реєстрації податкової накладної №96 від 10.12.2024 Товариства з обмеженою відповідальністю «Житомирська торгова компанія» в Єдиному реєстрі податкових накладних;

- зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати податкову накладну №96 від 10.12.2024 Товариства з обмеженою відповідальністю «Житомирська торгова компанія» в Єдиному реєстрі податкових накладних днем її надходження;

- визнати протиправним та скасувати рішення Головного управління Державної податкової служби у Житомирській області №12665658/43672760 від 25.03.2025 про відмову в реєстрації податкової накладної №97 від 17.12.2024 Товариства з обмеженою відповідальністю «Житомирська торгова компанія» в Єдиному реєстрі податкових накладних;

- зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати податкову накладну №97 від 17.12.2024 Товариства з обмеженою відповідальністю «Житомирська торгова компанія» в Єдиному реєстрі податкових накладних днем її надходження.

В обґрунтування позовних вимог позивач вказав, що ним подано на реєстрацію в Єдиному реєстрі податкових накладних податкові накладні від 02.12.2024 №95 на загальну суму 384000,00 грн, в т.ч. ПДВ 64000,00 грн, від 10.12.2024 №96 на загальну суму 916000,00 грн, в т.ч. ПДВ 152666,67 грн та від 17.12.2024 №97 на загальну суму 229000,00 грн, в т.ч. ПДВ 38166,67 грн, однак комісією Головного управління ДПС у Житомирській області, після розгляду поданих платником податку документів та пояснень, прийняті рішення про відмову в такій реєстрацій від 25.03.2025 №12665653/43672760, №12665648/43672760 та №12665658/43672760. Підставою відмови у реєстрації податкових накладних, як зазначено у рішеннях, є ненадання/часткове надання додаткових письмових пояснень та копій документів стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній/розрахунку коригування, реєстрацію яких зупинено в Єдиному реєстрі податкових накладних, при отриманні повідомлення про необхідність надання додаткових пояснень та/або документів, необхідних для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, платником податку. В графі додаткова інформація (зазначити конкретні документи) Комісією не зазначено, яких саме документів не надано до Повідомлень, отже, на думку позивача, невиконання податковим органом законодавчо встановлених вимог щодо змісту, форми, обґрунтованості та вмотивованості акта індивідуальної дії призводить до його протиправності. Крім того, позивачем зазначено, що контролюючий орган не обґрунтував фактичні та правові підстави такого зупинення. Недотримання принципу правової визначеності під час зупинення реєстрації податкових накладних призвело до необізнаності платника податків щодо вичерпного переліку необхідних документів, які він повинен був надати контролюючому органу, внаслідок чого у відповідача виникла можливість прояву нічим необмеженої дискреції. Вказане призвело до прояву суб`єктом владних повноважень негативного розсуду, внаслідок чого платник податків не зміг належним чином виконати свої обов`язки, мета яких - реєстрація податкової накладної.

Ухвалою Житомирського окружного адміністративного суду від 28.04.2025 відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без проведення судового засідання та повідомлення (виклику) учасників справи.

08.05.2025 на адресу суду від відповідача - ГУ ДПС у Житомирській області надійшло клопотання про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження за участі представника ГУ ДПС у Житомирській області вх. №37522/25. Крім того, 08.05.2025 на адресу суду від відповідача - ГУ ДПС у Житомирській області надійшов відзив на позовну заяву вх. №37561/25.

09.05.2025 на адресу суду від відповідача - ДПС України надійшов відзив на позовну заяву вх. №38252/25.

У відзивах відповідачі заперечують проти заявлених позовних вимог та просять відмовити у задоволенні позову. В обґрунтування відзивів зазначають, що причиною відмови в реєстрації податкових накладних №95 від 02.12.2024, №96 від 10.12.2024, №97 від 17.12.2024 стало ненадання/часткове надання додаткових письмових пояснень та копій документів стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній/розрахунку коригування, реєстрацію яких зупинено в Єдиному реєстрі податкових накладних, при отриманні повідомлення про необхідність надання додаткових пояснень та/або документів, необхідних для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, платником податку.

Аналізуючи зміст квитанцій про зупинення реєстрації податкових накладних відповідачі зазначають, що податковим органом виконано усі вимоги законодавства на етапі зупинення реєстрації податкової накладної, оскільки зміст квитанції містить чіткі підстави зупинення. Стосовно доводів позивача про те, що контролюючим органом запропоновано платнику податків надати пояснення та копії документів, достатні для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної, однак у квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної відсутній перелік необхідних документів, то відповідачі заперечують проти таких доводів, оскільки квитанції, які були надіслані платнику податків, оформлені з додержанням п.11 Порядку №1165.

Також, відповідачі зазначають, що обов`язок підтвердити правомірність та обґрунтованість витрат первинними документами покладається на платника. Податковий орган не зобов`язаний у квитанції вказувати перелік документів, який необхідно подати для підтвердження реальності господарської операції, оскільки таке прямо не передбачено нормативно-правовими актами. Натомість, у Порядку №1165 та №520 зазначено не вичерпний перелік документів, а вжито сполучник "може включати", що свідчить про наявність у платника податків права підтвердити правомірність та обґрунтованість господарської операції, щодо якої направлено на реєстрацію ПН/РК усіма наявними в нього первинними документами, які він зобов`язаний скласти (та склав у разі фактичного здійснення) на підставі Закону "Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні" з обов`язковим дотриманням усіх вимог п.2 ст.9 цього Закону.

Крім того, відповідачі вказали, що у випадках щодо зупинення реєстрації податкових накладних Комісія не може володіти інформацією щодо вичерпного (конкретного) переліку документів за такими операціями, які платнику слід подати для усунення перешкод в реєстрації податкових накладних. У таких випадках очевидною є обізнаність, саме позивача, з переліком документів, що супроводжували виконання певної операції, який має право подати їх контролюючому органу.

Зокрема, у відзивах зазначено, що у зв`язку з необхідністю отримання від ТОВ "Житомирська торгова компанія" додаткових пояснень та/або документів для розгляду питання прийняття Комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН контролюючим органом направлено повідомлення.

Проте, на адресу контролюючого органу позивачем не було надано жодних додаткових пояснень на вимогу контролюючого органу оформлену в повідомленнях, які направлені на адресу платника податків.

Проаналізувавши подані на розгляд Комісії пояснення та копії документів встановлено, що між ТОВ «Житомирська торгова компанія», як Постачальником, та ТОВ «Комп`ютери та комунікації», як Покупцем, 27.11.2024 укладено договір поставки №27/11-1, предметом якого є зобов`язання Постачальника передати, а Покупця прийняти та оплатити товар, а саме: зарядні станції, в асортименті, кількості та за цінами, які зазначені у Специфікації, яка є його невід`ємною частиною.

Аналіз поданих документів показав, що існують критичні недоліки в документальному оформленні операції, що унеможливлює підтвердження її реального виконання.

У ході розгляду поданих позивачем копій документів встановлено, що на підтвердження факту придбання зарядних станцій позивач не надав жодних первинних документів, зокрема договорів, видаткових накладних, платіжних доручень або інших розрахункових документів , які б підтверджували покупку вказаного товару.

Відсутність належних документів, що підтверджують реальність здійснення операції з придбання, перешкоджає об`єктивному встановленню походження товару та унеможливлює ідентифікацію повного ланцюга постачання.

Також, згідно з Договором, а саме: п.2.1 якість товару, що передається Покупцеві, повинні відповідати нормативним документам і стандартам, діючим в Україні та підтверджуватися документами про якість, передбаченими чинним законодавством України для даного виду товару. П.2.2 Договору Товар повинен супроводжуватись посібником користувача та декларацією про відповідність на всю партію товару.

Однак під час розгляду пояснень та копій документів, поданих платником податку на розгляд комісії, зазначені документи надані не були.

Відсутність належного підтвердження відповідності товару умовам договору та ідентифікуючих супровідних матеріалів унеможливлює перевірку реальності здійснення господарської операції.

05.12.2024 Комісією ГУ ДПС у Житомирській області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації прийнято рішення №60494 про включення ТОВ «Житомирська торгова компанія» до переліку ризикових платників податків.

Застосування пункту 8 є підставою для зупинення реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в ЄРПН.

За результатами проведеного моніторингу даних ЄРПН та аналізу інформаційних баз даних, у зв`язку з отриманням інформації у процесі поточної діяльності, встановлено здійснення ризикових фінансово-господарських операцій по ТОВ «Житомирська торгова компанія», що відповідає п.8 критеріїв ризиковості платника податку згідно кодів податкової інформації, яка є підставою для прийняття рішення про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку.

Також, відповідачі зазначили, що аналізом даних ЄРПН встановлено операції з постачання ТОВ «Житомирська торгова компанія» товарів/послуг платнику податку, щодо якого прийнято рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку, а саме: ТОВ «ЛЕДІС+».

На підтвердження вищезазначеної інформації надано рішення №56472 від 07.11.2024 про відповідність ТОВ «ЛЕДІС+» критеріям ризиковості платника податку на додану вартість. Взаємодія позивача із ТОВ «ЛЕДІС+» підтверджується витягом із ЄРПН.

Крім того, контролюючим органом встановлено, що у період з 08.06.2024 по 05.12.2024 позивачем було придбано товари за кодом згідно з УКТЗЕД операцій №851419, №, №0, №961900, однак згідно баз даних «Податковий блок» у платника відсутні місця для зберігання зазначених нереалізованих товарів у зазначений період, що відповідає коду 11 пункту 8 додатку 1 "Критерії ризиковості платника податку" до Порядку №1165.

У зв`язку з необхідністю отримання від позивача додаткових пояснень та/або документів для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН контролюючим органом направлені Повідомлення, які містять перелік необхідних копій документів на підтвердження інформації, зазначеної у податкових накладних.

Контролюючому органу позивачем не надано в повному обсязі документи та інформацію, зазначену в повідомленнях, чим не усунуто недоліки.

Зазначаючи у Повідомленнях про необхідність надання конкретних додаткових документів у діях контролюючого органу відсутнє обмеження прав платників податків бути повідомленим про необхідність надання документів за вичерпним переліком та як наслідок у діях контролюючого органу відсутні будь які умисні дії щодо дискредитації товариства.

За встановлених обставин контролюючий орган не міг прийняти іншого рішення, ніж відмовити в реєстрації податкових накладних.

Крім того, на думку відповідачів, саме позивач має можливість визначити конкретний перелік документів, який наявний у нього та супроводжує певні господарські операції з тим, щоб подати ці документи для цілей реєстрації податкових накладних.

Також, відповідачі вважають, що позовна вимога в частині зобов`язання ДПС України зареєструвати податкові накладні в Єдиному реєстрі податкових накладних в обхід формальної перевірки ГУ ДПС у Житомирській області документів для такої реєстрації є порушенням дискреційних повноважень ГУ ДПС у Житомирській області в частині подання висновку щодо реєстрації податкової накладної.

29.05.2025 ухвалою Житомирського окружного адміністративного суду відмовлено у задоволенні клопотання відповідача - Головного управління ДПС у Житомирській області за вх. №37522/25 від 08.05.2025 про розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження з викликом (повідомленням) сторін за участі представника Головного управління ДПС у Житомирській області.

Відповідно до положень частини 5 статті 262, частини 1 статті 263 Кодексу адміністративного судочинства України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у письмовому провадженні) за наявними у справі матеріалами.

Дослідивши матеріали справи, з`ясувавши фактичні обставини справи, оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов наступних висновків.

Судом встановлено, що ТОВ «Житомирська торгова компанія» було укладено договір з ТОВ «Комп`ютери та комунікації» №КТК/ЕДО/Т/011124 від 01.11.2024.

На виконання умов вказаного договору 02.12.2024 ТОВ «Житомирська торгова компанія» відвантажено Покупцю ТОВ «Комп`ютери та комунікації» товар відповідно до видаткової накладної №572 від 02.12.2024 (а.с.27).

02.12.2024 ТОВ «Комп`ютери та комунікації» оплачено за поставлений товар.

02.12.2024 ТОВ «Житомирська торгова компанія» засобами телекомунікаційного зв`язку подано на реєстрацію в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі ЄРПН) податкову накладну №95 від 02.12.2024 на суму 384000,00 грн, в т.ч. ПДВ 64000,00 грн (а.с.15).

Відповідно до Квитанції про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування кількісних і вартісних показників до податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних № від 13.02.2025 реєстрацію податкової накладної №95 від 02.12.2024 було зупинено, оскільки податкова накладна складена та подана платником податку, який відповідає п.8 Критеріїв ризиковості платника податку. Додатково запропоновано надати пояснення та копії документів, достатніх для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (а.с.16).

Крім того, ТОВ «Житомирська торгова компанія» було укладено договір з ТОВ «Комп`ютери та комунікації» №27/11-1 від 27.11.2024 (а.с.22-23).

На виконання умов вказаного договору 10.12.2024 ТОВ «Житомирська торгова компанія» відвантажено Покупцю ТОВ «Комп`ютери та комунікації» товар відповідно до видаткової накладної №603 від 10.12.2024 (а.с.41).

02.12.2024 відбулася часткова оплата відповідно до платіжної інструкції №1848 (а.с.28) та 11.12.2024 ТОВ «Комп`ютери та комунікації» оплачено залишкову вартість за поставлений товар відповідно до платіжної інструкції №2030 (а.с.42).

10.12.2024 ТОВ «Житомирська торгова компанія» засобами телекомунікаційного зв`язку подано на реєстрацію в ЄРПН податкову накладну №96 від 10.12.2024 на суму 916000,00 грн, в т.ч. ПДВ 152666,67 грн (а.с.31).

Відповідно до Квитанції про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування кількісних і вартісних показників до податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних № від 14.02.2025 реєстрацію податкової накладної №96 від 10.12.2024 було зупинено, оскільки податкова накладна складена та подана платником податку, який відповідає п.8 Критеріїв ризиковості платника податку. Додатково запропоновано надати пояснення та копії документів, достатніх для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (а.с.32).

Також, ТОВ «Житомирська торгова компанія» було укладено договір з ТОВ «Комп`ютери та комунікації» №27/11-1 від 27.11.2024 (а.с.22-25).

На виконання умов вказаного договору, 17.12.2024 ТОВ «Житомирська торгова компанія» відвантажено Покупцю ТОВ «Комп`ютери та комунікації» товар відповідно до видаткової накладної №598 від 17.12.2024 (а.с.53).

17.12.2024 ТОВ «Комп`ютери та комунікації» оплачено вартість поставленого товару відповідно до платіжної інструкції №2145 (а.с.54).

17.12.2024 ТОВ «Житомирська торгова компанія» засобами телекомунікаційного зв`язку подано на реєстрацію в ЄРПН податкову накладну №97 від 17.12.2024 на суму 229000,00 грн, в т.ч. ПДВ 38166,67 грн (а.с.43).

Відповідно до Квитанції про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування кількісних і вартісних показників до податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних № від 13.02.2025 реєстрацію податкової накладної №97 від 17.12.2024 було зупинено, оскільки податкова накладна складена та подана платником податку, який відповідає п.8 Критеріїв ризиковості платника податку. Додатково запропоновано надати пояснення та копії документів, достатніх для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (а.с.44).

При цьому позивачем зазначено, що у квитанціях не було вказано чіткого переліку документів, які необхідно було надати.

Відповідно до положень п.6 Порядку прийняття рішень про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних №520 від 12.12.2019 (далі - Порядок №520), письмові пояснення та копії документів, зазначених у пункті 5 цього Порядку, платник податку має право подати до контролюючого органу протягом 365 календарних днів, що настають за датою виникнення податкового зобов`язання, відображеного в податковій накладній/розрахунку коригування.

Керуючись положеннями п.6 Порядку №520, на виконання пропозицій контролюючого органу, вказаних у квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної, позивач 05.03.2025 подав через автоматизовану систему «Єдине вікно подання електронних документів»: пояснення та копії документів щодо податкових накладних №95 від 02.12.2024, №96 від 10.12.2024 та №97 від 17.12.2024, реєстрацію яких зупинено (а.с.17, 33, 45).

До вказаних повідомлень позивач додав наступні документи, що підтверджують реальність господарських операцій з контрагентом ТОВ «Комп`ютери та комунікації» на виконання яких складені податкові накладні, реєстрація яких зупинена, а саме: договір від 27.11.2024 №27/11-1 (а.с.22-23), специфікацію до вказаного договору (а.с.24), додаткову угоду №1 до договору від 27.11.2024 від 28.11.2024 (а.с.25), рахунок на оплату від 29.11.2024 №553 (а.с.26), видаткову накладну від 02.12.2024 №572 (а.с.27), платіжну інструкцію від 02.12.2024 №1848 (а.с.28), митні декларації (а.с.29-30, 38-39, 50-51), рахунок на оплату від 10.12.2024 №571 (а.с.40), видаткову накладну від 10.12.2024 №603 (а.с.41), платіжну інструкцію від 11.12.2024 №2030 (а.с.42), рахунок на оплату від 17.12.2024 №580 (а.с.52), видаткову накладну від 17.12.2024 №598 (а.с.53), платіжну інструкцію від 17.12.2024 №2145 (а.с.54).

Однак, 25.03.2024 Комісія ГУ ДПС в Житомирській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН за результатом розгляду поданих ТОВ «Житомирська торгова компанія» пояснень та копій документів прийняла рішення, якими відмовила в реєстрації податкових накладних позивача по господарським операціям з ТОВ «Комп`ютери та комунікації» в ЄРПН, а саме:

1) №120665653/43672760, яким відмовила у реєстрації податкової накладної позивача №95 від 02.12.2024;

2) №12665648/43672760, яким відмовила у реєстрації податкової накладної позивача №96 від 10.12.2024;

3) №12665658/43672760, яким відмовила у реєстрації податкової накладної позивача №97 від 17.12.2024 (а.с.21, 37, 49).

Підставою для відмови в реєстрації вищевказаних податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних, контролюючий орган зазначив: "ненадання/часткове надання додаткових письмових пояснень та копій документів стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній/розрахунку коригування, реєстрацію яких зупинено в Єдиному реєстрі податкових накладних, при отриманні повідомлення про необхідність подання додаткових пояснень та/або документів, необхідних для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, платником податку".

При цьому, у графі "Додаткова інформація" проставлено прочерк та не зазначено інформації про те, яких конкретно документів не надав платник податку на пропозицію контролюючого органу.

Позивач вважає рішення Комісії Головного управління ДПС у Житомирській області від 25.03.2025 №120665653/43672760, №12665648/43672760 та №12665658/43672760 про відмову в реєстрації податкових накладних від 02.12.2024 №95, від 10.12.2024 №96 та від 17.12.2024 №97 в Єдиному реєстрі податкових накладних протиправними, незаконними та такими, що підлягають скасуванню, що слугувало підставою для звернення до суду з цим позовом.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає наступне.

Відповідно до статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Спірні правовідносини врегульовано нормами Податкового кодексу України у редакції, що була чинною станом на момент виникнення спірних правовідносин.

Згідно з пунктом 185.1 статті 185 Податкового кодексу України об`єктом оподаткування є операції платників податку зокрема з; а) постачання товарів, місце постачання яких розташоване на митній території України, відповідно до статті 186 цього Кодексу, у тому числі операції з передачі права власності на об`єкти застави позичальнику (кредитору), на товари, що передаються на умовах товарного кредиту, а також з передачі об`єкта фінансового лізингу в користування лізингоотримувачу/орендарю; б) постачання послуг, місце постачання яких розташоване на митній території України, відповідно до статті 186 цього Кодексу.

Датою виникнення податкових зобов`язань з постачання товарів/послуг згідно з пунктом 187.1 статті 187 Податкового кодексу України вважається дата, яка припадає на податковий період, протягом якого відбувається будь-яка з подій, що сталася раніше: а) дата зарахування коштів від покупця/замовника на банківський рахунок платника податку як оплата товарів/послуг, що підлягають постачанню, а в разі постачання товарів/послуг за готівку - дата оприбуткування коштів у касі платника податку, а в разі відсутності такої - дата інкасації готівки у банківській установі, що обслуговує платника податку; б) дата відвантаження товарів, а в разі експорту товарів - дата оформлення митної декларації, що засвідчує факт перетинання митного кордону України, оформлена відповідно до вимог митного законодавства, а для послуг - дата оформлення документа, що засвідчує факт постачання послуг платником податку.

Відповідно до пункту 188.1 статті 188 Податкового кодексу України база оподаткування операцій з постачання товарів/послуг визначається виходячи з їх договірної вартості з урахуванням загальнодержавних податків та зборів. До складу договірної (контрактної) вартості включаються будь-які суми коштів, вартість матеріальних і нематеріальних активів, що передаються платнику податків безпосередньо покупцем або через будь-яку третю особу у зв`язку з компенсацією вартості товарів/послуг. До бази оподаткування включаються вартість товарів/послуг, які постачаються, та вартість матеріальних і нематеріальних активів, що передаються платнику податків безпосередньо отримувачем товарів/послуг, поставлених таким платником податку.

Згідно з пунктом 201.1 статті 201 Податкового кодексу України на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, кваліфікованого електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Податкова накладна складається на кожне повне або часткове постачання товарів/послуг, а також на суму коштів, що надійшли на поточний рахунок як попередня оплата (аванс) (пункт 201.7 статі 201 Податкового кодексу України).

Згідно з пунктом 201.10 статті 201 Податкового кодексу України при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Податкова накладна та/або розрахунок коригування до неї, складені та зареєстровані після 1 липня 2017 року в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг достатньою підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту, та не потребує будь-якого іншого додаткового підтвердження.

Підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру податкових накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня.

Датою та часом надання податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронному вигляді до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику, є дата та час, зафіксовані у квитанції.

Якщо надіслані податкові накладні/розрахунки коригування сформовано з порушенням вимог, передбачених пунктом 201.1 цієї статті та/або пунктом 192.1 статті 192 цього Кодексу, а також у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування відповідно до пункту 201.16 цієї статті, протягом операційного дня продавцю/покупцю надсилається квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття їх в електронному вигляді або зупинення їх реєстрації із зазначенням причин.

Квитанція про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування надсилається одночасно продавцю та покупцю платнику податку.

Механізм внесення відомостей, що містяться у податковій накладній та/або розрахунку коригування кількісних і вартісних показників до неї, до Єдиного реєстру податкових накладних визначений Порядком ведення Єдиного реєстру податкових накладних, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 29.12.2010 №1246 (далі - Порядок №1246).

Згідно з п.13 Порядку №1246 за результатами перевірок, визначених п.12 цього Порядку, формується квитанція про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування (далі - квитанція).

Аналогічні норми містить п.201.16 ст.201 Податкового кодексу України згідно яких реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена у порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України.

Постановою Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 №1165 затверджено Порядок зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Порядок №1165).

Відповідно до пунктів 4, 5 Порядку №1165 у разі коли за результатами перевірки податкової накладної/розрахунку коригування визначено, що податкова накладна/розрахунок коригування відповідають одній з ознак безумовної реєстрації, визначених у пункті 3 цього Порядку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування не зупиняється в Реєстрі.

Платник податку, яким складено та/або подано для реєстрації в Реєстрі податкову накладну/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряється щодо відповідності критеріям ризиковості платника податку (додаток 1), показникам, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку (додаток 2).

Податкова накладна/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряються щодо відповідності відображених у них операцій критеріям ризиковості здійснення операцій (додаток 3).

Згідно із абзацом першим пункту 6 Порядку №1165, у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну/ розрахунок коригування, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.

Відповідно до пунктів 7, 10, 11 Порядку №1165 у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу податкової накладної/розрахунку коригування встановлено, що відображена в них операція відповідає хоча б одному критерію ризиковості здійснення операції, крім податкової накладної/розрахунку коригування, складених платником податку, який відповідає хоча б одному показнику, за яким визначається позитивна податкова історія, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.

Так, у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі контролюючий орган протягом операційного дня надсилає (в електронній формі у текстовому форматі) в автоматичному режимі платнику податку квитанцію про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, яка є підтвердженням зупинення такої реєстрації.

У квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування зазначаються: 1) номер та дата складення податкової накладної/розрахунку коригування; 2) критерій (критерії) ризиковості платника податку та/або ризиковості здійснення операцій, на підставі якого (яких) зупинено реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, з розрахованим показником за кожним критерієм, якому відповідає платник податку; 3) пропозиція щодо надання платником податку пояснень та копій документів, необхідних для розгляду питання прийняття контролюючим органом рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі або відмову в такій реєстрації (пункт 11 Порядку №1165).

Наказом Міністерства фінансів України від 12.12.2019 №520 затверджено Порядок прийняття рішень про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Порядок №520), який визначає механізм прийняття рішень про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Реєстр), реєстрацію яких відповідно до пункту 201.16 статті 201 Податкового кодексу України зупинено в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до пунктів 2-4 Порядку №520 прийняття рішень про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Реєстрі, реєстрацію яких зупинено, здійснюють комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/ розрахунку коригування в Реєстрі головних управлінь Державної податкової служби України в областях, м.Києві та Офісу великих платників податків ДПС (далі - комісія регіонального рівня).

Комісія регіонального рівня протягом п`яти робочих днів, що настають за днем отримання пояснень та копій документів, поданих відповідно до пункту 4 цього Порядку, приймає рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі та надсилає його платнику податку в порядку, встановленому статтею 42 Кодексу.

У разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі платник податку має право подати копії документів та письмові пояснення стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній/розрахунку коригування, для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкової накладної розрахунку коригування в Реєстрі.

Пунктом 5 Порядку №520 визначено перелік документів, необхідних для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, реєстрацію яких зупинено в Реєстрі, який може включати: договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них; договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлено повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції; первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм і галузевої специфіки, накладні; розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків; документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачено договором та/або законодавством.

Пунктами 6, 7 Порядку №520 передбачено, що письмові пояснення та копії документів, зазначених у пункті 5 цього Порядку, платник податку має право подати до контролюючого органу протягом 365 календарних днів, що настають за датою виникнення податкового зобов`язання, відображеного в податковій накладній/розрахунку коригування.

Платник податку має право подати письмові пояснення та копії документів до декількох податкових накладних/розрахунків коригування, якщо такі податкові накладні/ розрахунки коригування складено на одного отримувача - платника податку за одним і тим самим договором або якщо в таких податкових накладних/розрахунках коригування відображено однотипні операції (з однаковими кодами товарів згідно з Українською класифікацією товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТ ЗЕД) або кодами послуг згідно з Державним класифікатором продукції та послуг (ДКПП)).

Згідно з вимогами пунктів 9, 10 та 11 Порядку №520 письмові пояснення та копії документів, подані платником податку до контролюючого органу відповідно до пункту 4 цього Порядку, розглядаються комісіями контролюючих органів.

Комісія регіонального рівня приймає рішення про: реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі; відмову у реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі.

При цьому, якщо платник податку не надав додаткових пояснень та копій документів на підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній/розрахунку коригування, комісія регіонального рівня приймає рішення про відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі протягом 5 робочих днів, що настають за днем граничного строку їх подання, визначеного абзацом шостим цього пункту, та надсилає його платнику податку засобами електронного зв`язку в електронній формі з дотриманням вимог Кодексу та Законів України "Про електронні документи та електронний документообіг" та "Про електронні довірчі послуги" за формою згідно з додатком 1 до цього Порядку.

Згідно матеріалів справи надіслана позивачу квитанція містить вимоги щодо надання пояснень та копії документів щодо підтвердження інформації, зазначеної в ПН/РК для розгляду питання прийняття рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, без зазначення конкретної пропозиції щодо переліку документів, необхідних та достатніх для прийняття рішення про реєстрацію ПН/РК в ЄРПН.

На зазначену в квитанціях пропозицію, позивачем направлено контролюючому органу 05.03.2025 №0503/1 пояснення та копії документів щодо податкових накладних від 02.12.2024 №95, від 10.12.2024 №96 та від 17.12.2024 №97, реєстрацію яких зупинено (а.с.17, 33, 45).

До вказаних пояснень позивач додав наступні документи, що підтверджують реальність господарських операцій з контрагентом ТОВ "Комп`ютери та комунікації" на виконання яких складені податкові накладні, реєстрація яких зупинена, а саме: договір від 27.11.2024 №27/11-1 (а.с.22-23), специфікацію до вказаного договору (а.с.24), додаткову угоду №1 до договору від 27.11.2024 від 28.11.2024 (а.с.25), рахунок на оплату від 29.11.2024 №553 (а.с.26), видаткову накладну від 02.12.2024 №572 (а.с.27), платіжну інструкцію від 02.12.2024 №1848 (а.с.28), митні декларації (а.с.29-30, 38-39, 50-51), рахунок на оплату від 10.12.2024 №571 (а.с.40), видаткову накладну від 10.12.2024 №603 (а.с.41), платіжну інструкцію від 11.12.2024 №2030 (а.с.42), рахунок на оплату від 17.12.2024 №580 (а.с.52), видаткову накладну від 17.12.2024 №598 (а.с.53), платіжну інструкцію від 17.12.2024 №2145 (а.с.54).

Твердження Комісії про ненадання/часткове надання платником податку копій документів на підтвердження інформації, зазначеної у податкових накладних, реєстрацію яких зупинено повністю спростовується наданими документами до повідомлення про подання пояснень та копій документів щодо податкових накладних, реєстрацію яких зупинено.

Копії наданих з боку ТОВ "Житомирська торгова компанія" первинних документів не мають дефектів форми, змісту або походження, котрі в силу статті 9 Закону України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні», пункту 2.4 Положення про документальне забезпечення записів у бухгалтерському обліку, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 24.05.1995 №88 спричиняють втрату первинними документами юридичної сили і доказовості.

Правочини, укладений між ТОВ "Житомирська торгова компанія" та його контрагентом виконано кожною стороною цього договору, що підтверджується первинними документами. Сторони претензій одна до одної не мали.

Отже, ТОВ "Житомирська торгова компанія", з урахуванням здійснених господарських операцій, документально підтвердило реальний характер фінансово-господарських операцій.

Крім того, відповідно до квитанцій про зупинення реєстрації податкових накладних, підставою зупинення є віднесення платника до ризикових на підставі п.8 Критеріїв ризиковості здійснення операцій.

Критерії ризиковості здійснення операцій визначено у додатку 3 до Порядку №1165.

Відповідно до п.5 Порядку №1165 платник податку, яким складено та/або подано для реєстрації в Реєстрі податкову накладну/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряється щодо відповідності критеріям ризиковості платника податку (додаток 1), показникам, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку (додаток 2).

Додатком 1 до Порядку №1165 установлено наступні Критерії ризиковості платника податку на додану вартість:

1. Платника податку на додану вартість (далі - платник податку) зареєстровано (перереєстровано) на підставі недійсних (втрачених, загублених) та підроблених документів згідно з інформацією, наявною в контролюючих органах.

2. Платника податку зареєстровано (перереєстровано) в органах державної реєстрації фізичними особами з подальшою передачею (оформленням) у володіння чи управління неіснуючим, померлим, безвісти зниклим особам згідно з інформацією, наявною в контролюючих органах.

3. Платника податку зареєстровано (перереєстровано) в органах державної реєстрації фізичними особами, що не мали наміру провадити фінансово-господарської діяльності або здійснювати повноваження, згідно з інформацією, наданою такими особами.

4. Платника податку зареєстровано (перереєстровано) та ним проваджено фінансово-господарську діяльність без відома і згоди його засновників і призначених у законному порядку керівників згідно з інформацією, наданою такими засновниками та/або керівниками.

5. Платник податку - юридична особа не має відкритих рахунків у банківських установах, крім рахунків в органах Казначейства (крім бюджетних установ).

6. Платником податку не подано контролюючому органу податкової звітності з податку на додану вартість за два останніх звітних (податкових) періоди всупереч нормам підпункту 16.1.3 пункту 16.1 статті 16 та абзацу першого пункту 49.2 і пункту 49.18 статті 49 Податкового кодексу України.

7. Платником податку на прибуток підприємств не подано контролюючому органу фінансової звітності за останній звітний період всупереч нормам підпункту 16.1.3 пункту 16.1 статті 16 та пункту 46.2 статті 46 Податкового кодексу України.

8. У контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування.

Пунктом 6 Порядку №1165 передбачено, що у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну/розрахунок коригування, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.

Питання відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку розглядається комісією регіонального рівня.

У разі встановлення відповідності платника податку хоча б одному з критеріїв ризиковості платника податку комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Включення платника податку до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.

Платник податку отримує рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку через електронний кабінет у день прийняття такого рішення (додаток 4).

У рішенні зазначається підстава, відповідно до якої встановлено відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Документами, необхідними для розгляду питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, можуть бути:

- договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них;

- договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлено повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції;

- первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявних типових форм та галузевої специфіки, накладні;

- розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків;

- документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачено договором та/або законодавством;

- інші документи, що підтверджують невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Інформацію та копії документів, подані платником податку, комісія регіонального рівня розглядає протягом семи робочих днів, що настають за датою їх надходження, та приймає відповідне рішення.

За результатами розгляду інформації та копій документів комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, яке платник податку отримує в електронному кабінеті у день його прийняття (додаток 4).

Виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.

Якщо комісією регіонального рівня протягом семи робочих днів, що настають за датою надходження зазначеної інформації та документів, не прийнято відповідного рішення, платник податку виключається з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

У разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня виключає платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Комісія регіонального рівня постійно проводить моніторинг щодо відповідності/невідповідності платників податку критеріям ризиковості платника податку.

Відповідно до п.25 Порядку №1165 комісії регіонального рівня приймають рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі або відмову в такій реєстрації, врахування або неврахування таблиці даних платника податку, відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Комісія регіонального рівня діє в межах повноважень, визначених Порядком №1165 та Порядком прийняття рішень про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженим Мінфіном.

За змістом п.40 Порядку №1165 засідання комісії контролюючого органу є правомочним за умови присутності на ньому не менше двох третин її затвердженого персонального складу.

Засідання комісії контролюючого органу проводиться у разі наявності матеріалів для розгляду.

Під час засідання секретарем комісії контролюючого органу ведеться протокол, в якому фіксуються прийняті рішення та надані доручення.

Ведення обліку матеріалів щодо роботи комісії контролюючого органу здійснюється секретарем такої комісії.

Присутній на засіданні комісії контролюючого органу член комісії, який не згоден з рішенням комісії або утримався від голосування, повинен викласти у письмовій формі свою окрему думку, яка додається до матеріалів засідання такої комісії.

Згідно з п.44 Порядку №1165 Комісія контролюючого органу перевіряє подані платником податку копії документів щодо їх достовірності шляхом звірки даних, які містяться в таких копіях документів, з даними, що надходять або можуть бути отримані з інших джерел інформації (реєстри, що ведуться державними органами, документи, зокрема електронні).

Відповідно до п.46 Порядку №1165 у протоколі засідання комісії контролюючого органу зазначається перелік осіб, присутніх на засіданні, порядок денний засідання, питання, що розглядалися на засіданні, перелік осіб, які виступали під час засідання, результати голосування, прийняті такою комісією рішення.

У додатку 4 до Порядку №1165 зазначено, що рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку може бути оскаржено в адміністративному або судовому порядку.

Верховний Суд у постановах від 16.12.2020 у справі №340/474/20, від 05.01.2021 у справі №640/11321/20 та у справі №640/10988/20 вказав, що при вирішенні спорів такої категорії (щодо оскарження рішення комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних про відповідність платника податку на додану вартість п.8 Критеріїв ризиковості платника податку) суди з огляду на правове регулювання, характер цих відносин мають досліджувати і надавати оцінку змісту оскаржуваного рішення та наданих податковим органом документів.

Також, у постановах від 05.01.2021 у справі №640/11321/20 та у справі №640/10988/20 вказано, що у затвердженій формі рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку передбачено необхідність зазначення контролюючим органом однієї із двох підстав для прийняття такого рішення, а саме: у зв`язку з виявленням обставин та/або отриманням інформації контролюючим органом у процесі поточної діяльності або з урахуванням отриманих від платника податку інформації та копій відповідних документів.

У формі рішення вказано про необхідність зазначення пункту критерію ризиковості платника податку, а у разі відповідності суб`єкта пункту 8 критеріїв ризиковості платника податку необхідно також зазначити, яка саме інформація була підставою для висновків про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Навіть, якщо Порядком №1165 затверджено форму рішення, яка не передбачає конкретизації підстав у разі відповідності пунктам 1 - 8 критеріїв ризиковості платника податку, проте невиконання відповідачем обов`язку доказування, встановленого ч.2 ст.77 Кодексу адміністративного судочинства України, а саме недоведеність суду правомірності прийняття рішення (що воно прийняте обґрунтовано, добросовісно, розсудливо, за наявності визначених Порядком №1165 підстав), є підставою для визнання протиправним та скасування оскаржуваного рішення.

Як установлено судом та підтверджується матеріалами справи, підставою для зупинення реєстрації податкових накладних слугувало те, що позивач відповідає вимогам пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку.

Пунктом 8 Критеріїв ризиковості платника податку на додану вартість, які є Додатком 1 до Порядку №1156, визначено такий критерій у контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування.

У постанові від 05.01.2021 у справі №640/10988/20 Верховний Суд зазначає, що комісія контролюючого органу, приймаючи рішення з посиланням на те, що у контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування, має обґрунтувати суду, на підставі якої інформації комісія дійшла такого висновку та надати належні, допустимі докази в підтвердження цієї інформації.

Проте, належні, допустимі докази в підтвердження вказаної вище інформації відповідачем, суду надано не було.

У постанові Верховного Суду від 05.12.2023 справа №520/10927/22 зазначено, що інформація, яка міститься в інформаційних базах даних контролюючих органів носить інформативний характер, не ґрунтується на безпосередньому аналізі первинних документів та не може бути самостійним та належним доказом наявності порушень податкового законодавства.

Враховуючи вищенаведене, податкова інформація не може свідчити про порушення податкового законодавства.

Тому, віднесення ТОВ "Житомирська торгова компанія" до п.8 Критеріїв ризиковості є протиправним, а причини зазначені у рішенні такими, що не відповідають дійсності.

Суд звертає увагу, що здійснення моніторингу відповідності податкових накладних/розрахунків коригування критеріям оцінки ступеня ризиків, а так само вирішення питання відповідності/невідповідності платника податків критеріям ризиковості є превентивним заходом, спрямованим на убезпечення від безпідставного формування податкового кредиту за операціями, що не підтверджені первинними документами або підтверджені платником податку копіями документів, які складені з порушенням законодавства.

Проте, здійснення моніторингу не повинне підміняти за своїм змістом проведення податкових перевірок як способу реалізації владних управлінських функцій контролюючого органу. У ході такого моніторингу контролюючий орган не повинен здійснювати повний аналіз господарських операцій позивача на предмет їх реальності. Змістовна оцінка господарських операцій може бути проведена лише за результатом здійснення податкової перевірки платника податків, підстави та порядок проведення якої визначено нормами Податкового кодексу України.

Отже, ТОВ "Житомирська торгова компанія" є добросовісним платником податків та здійснює реальну господарську діяльність.

Таким чином, суд приходить до висновку, що ГУ ДПС у Житомирській області не доведено наявності підстав для висновку про те, що ТОВ "Житомирська торгова компанія" відповідає п.8 Критеріїв ризиковості платників податків, з чим погоджується суд.

Виходячи із положень Порядку №1165, метою зупинення реєстрації податкових накладних є перевірка ознак наявності ризиків можливого порушення платником норм податкового законодавства, що мoже бyти спростовано шляхом надання додаткових пояснень та/або доказів.

Слід зазначити, що отримані ТОВ "Житомирська торгова компанія" квитанції про зупинення реєстрації податкових накладних від 02.12.2024 №95, від 10.12.2024 №96 та від 17.12.2024 містять загальну фразу про необхідність надання пояснень та копій документів, достатніх для прийняття рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН. При цьому, пропозиція надання документів вказана без конкретизації їх переліку, тобто не наведено переліку документів, які необхідні для розгляду питання щодо реєстрації податкових накладних та без вказівки на норму права, котра такий містить.

Стосовно надання вказаних у повідомленні документів слід вказати, що можливість надання платником податків вичерпного переліку документів на підтвердження правомірності формування та подання податкової накладної прямо залежить від чіткого визначення контролюючим органом конкретного критерію оцінки ступеня ризиків, а також зазначення у квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної чіткого переліку документів, чого зроблено не було. Надіслані позивачем письмові пояснення з копіями первинних та інших документів відображають зміст господарської операції позивача із його контрагентом та були достатніми для прийняття податковим органом рішення про реєстрацію податкових накладних.

Вказане узгоджується із висновками Верховного Суду викладеними у постанові від 13.12.2023 у справі №500/4191/22.

При цьому Верховним Судом у постанові від 18.01.2024 у справі №440/5989/20 вказано, що надаючи юридичну оцінку рішенням про відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування, суди першої та апеляційної інстанцій обґрунтовано врахували, що у квитанціях про зупинення їх реєстрації не було зазначено конкретного переліку документів, необхідних для їх реєстрації. З врахуванням цієї обставини, невідповідність вимоги контролюючого органу в квитанціях про зупинення реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування щодо надання документам правової визначеності виключала для контролюючого органу можливість прийняття негативного для позивача рішення з підстав невиконання ним вимоги. Можливість виконання платником податків обов`язку надати документи, необхідні для прийняття рішення про реєстрацію податкових накладних/розрахунків коригування, прямо залежить від чіткого визначення контролюючим органом конкретного переліку цих документів.

Загальними вимогами, яким повинен відповідати акт індивідуальної дії, як акт правозастосування, є його обґрунтованість та вмотивованість. В разі не зазначення в індивідуальному акті підстав його прийняття (фактичних і юридичних), чітких та зрозумілих мотивів його прийняття, такий акт не може вважатися правомірним.

З огляду на неконкретність вимоги контролюючого органу про надання документів, рішення про відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування не відповідає критерію обґрунтованості.

Крім того, суд відхиляє аргументи відповідачів, що ті документи, які не було надано позивачем під час подання податкових накладних до контролюючого органу для їх реєстрації на підтвердження здійснення господарської операції, не повинні враховуватись судом під час судового розгляду справи, оскільки контролюючим органом не було чітко зазначено, які саме документи необхідно надати платнику податків.

При цьому, суд враховує наявність у платника податку права довести саме у судовому процесі обставини, на яких ґрунтуються його доводи. Останнє не є обмеженим поданням виключно тих доказів, що надавались ним з податковою накладною контролюючому органу для реєстрації в ЄРПНРК. Право надавати заперечення щодо висновків податкового органу та долучати докази на підтвердження таких заперечень надається платнику, як на усіх стадіях податкового контролю, так і на стадіях судового процесу, на яких допускається подання учасником процесу нових доказів.

У цьому контексті, суд зазначає, що зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування у Єдиному реєстрі податкових накладних не спростовує здійснення платником податків господарської операції, що підтверджується первинними документами, на підставі яких складається податкова накладна/розрахунок коригування.

Одночасно, в межах даної спірної ситуації суд звертає особливу увагу на те, що приймаючи рішення про реєстрацію податкової накладної, контролюючий орган не повинен здійснювати повний аналіз господарської операцій позивача на предмет їх реальності. Змістовна оцінка господарської операції може бути проведена лише за результатом здійснення податкової перевірки, підстави та порядок проведення якої визначено нормами Податкового кодексу України. У свою чергу, при реєстрації податкових накладних фактично проводиться моніторинг операції чи платника податків лише за зовнішніми (формальними) критеріями. Тому і суд за результатами розгляду цієї справи не робить висновків щодо реальності господарських операцій за участю позивача, а лише оцінює наявність чи відсутність підстав для реєстрації податкової накладної.

За таких обставин, на переконання суду, рішення про відмову в реєстрації податкової накладної є формальним, оскільки об`єктивно не містить чіткого визначення підстав та мотивів його прийняття, так само як і мотивів прийняття чи відхилення наданих позивачем пояснень та документів, а тому не може бути визнане законним та обґрунтованим.

Невиконання суб`єктом владних повноважень законодавчо встановлених вимог щодо змісту, форми, обґрунтованості та вмотивованості акта індивідуальної дії має наслідком визнання його протиправним.

Суд зауважує, що здійснення моніторингу відповідності податкових накладних/розрахунків коригування критеріям оцінки ступеня ризиків є превентивним заходом, спрямованим на убезпечення від безпідставного формування податкового кредиту за операціями, що не підтверджені первинними документами або підтверджені платником податку копіями документів, які складені з порушенням законодавства. При цьому здійснення моніторингу не повинно підміняти за своїм змістом проведення податкових перевірок як способу реалізації владних управлінських функцій податкового органу.

Аналогічна правова позиція неодноразово висловлювалась Верховним Судом, зокрема, у постановах від 23.10.2018 у справі №822/1817/18, від 21.05.2019 у справі №0940/1240/18.

Таким чином, зважаючи на наявність документів для спростування сумнівів про ризиковість платника податку та ризиковість здійснених операцій, та на те, що такі документи були надані контролюючому органу, відповідач не мав правових підстав для відмови позивачу у реєстрації податкових накладних.

Варто зауважити, що перелік документів, необхідних для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, не означає, що платнику податку необхідно подати абсолютно всі, зазначені у ньому документи. Навпаки, зміст цього переліку свідчить на користь того, що враховується специфіка певних господарських операцій.

Даний перелік є загальним і повинен диференціюватися в залежності від того, яка господарська операція покладена в основу виникнення податкових зобов`язань з ПДВ, тобто узгоджуватися з вимогами, як пункту 185.1 статті 185 так і пункту 187.1 статті 187 Податкового кодексу України.

Отже, у контролюючого органу були наявні достатні документи для спростування сумнівів щодо ризиковості здійснення операції, і наданих контролюючому органу документів було достатньо для прийняття рішення про реєстрацію спірної податкової накладної, а реальність господарської операції може бути перевірена контролюючим органом під час проведення перевірки платника податків.

Наданими до матеріалів позову ТОВ "Житомирська торгова компанія" документами підтверджується належне виконання правочинів ТОВ "Житомирська торгова компанія" та його контрагентом та оформлення їх з дотриманням вимог бухгалтерського законодавства та відображення у податковій звітності позивача, а отже такі правочини є реальними, товарними, оплатними для цілей реєстрації податкових накладних.

Контролюючий орган, після отримання від ТОВ "Житомирська торгова компанія" пояснень з доданими документами, на адресу позивача жодних запитів щодо недостатності документів, або їх невідповідності чинному законодавству України для прийняття рішення в рамках розглядуваних пояснень не направляв.

Згідно з вимогами пунктів 9, 10 та 11 Порядку №520 письмові пояснення та копії документів, подані платником податку до контролюючого органу відповідно до пункту 4 цього Порядку, розглядаються комісіями контролюючих органів. Комісія регіонального рівня приймає рішення про: реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі; відмову у реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі. Підставами для прийняття комісією регіонального рівня рішення про відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування є: ненадання платником податку письмових пояснень стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній/розрахунку коригування, реєстрацію яких зупинено в Реєстрі; та/або ненадання платником податку копій документів відповідно до пункту 5 цього Порядку; та/або надання платником податку копій документів, складених/оформлених із порушенням законодавства.

За наслідками розгляду наданих позивачем документів, Комісія ГУ ДПС у Житомирській області з питань зупинення реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних прийняла рішення від 25.03.2025 №12665653/43672760 про відмову в реєстрації складеної ТОВ "Житомирська торгова компанія" податкової накладної №95 від 02.12.2024 в Єдиному реєстрі податкових накладних, №12665648/436727609 про відмову в реєстрації складеної ТОВ "Житомирська торгова компанія" податкової накладної №96 від 10.12.2024 в Єдиному реєстрі податкових накладних та №12665658/436727609 про відмову в реєстрації складеної ТОВ "Житомирська торгова компанія" податкової накладної №97 від 17.12.2024 в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Підставою для відмови в реєстрації податкових накладних стало ненадання/часткове надання додаткових письмових пояснень та копій документів стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній/розрахунку коригування, реєстрацію яких зупинено в Єдиному реєстрі податкових накладних, при отриманні повідомлення про необхідність надання додаткових пояснень та/або документів, необхідних для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, платником податку. В графі додаткова інформація (зазначити конкретні документи) Комісією не зазначено, яких саме документів не надано до Повідомлення.

Надаючи оцінку рішенню відповідача, що оскаржуються, суд зазначає, що контролюючий орган мав формальні підстави для їх прийняття у зв`язку з неподанням позивачем додаткових письмових пояснень та копій документів стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податкових накладних, реєстрацію яких було зупинено в ЄРПНРК, при отриманні повідомлення про необхідність їх подання для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію податкових накладних в ЄРПНРК.

Однак, з огляду на те, що платник податків надав копії документів, які підтверджують правомірність складення податкових накладних та наявність підстав для їх реєстрації після зупинення їх реєстрації, суд приходить до висновку, що прийняті комісією рішення про відмову в реєстрації податкових накладних на переконання суду, підлягають визнанню протиправними та скасуванню, як такі, що протиправно обмежують законне право платника на реєстрацію податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних та розрахунків коригування.

Суд зауважує, що не зазначення у повідомленні комісії конкретних документів, які позивачу необхідно було надати для проведення реєстрації податкових накладних, додатково підтверджує, що рішення про відмову в реєстрації податкових накладних протиправно позбавило позивача права на реєстрацію накладних.

Враховуючи наведене, суд дійшов висновку про обґрунтованість позовних вимог та наявність підстав для їх задоволення у частині визнання протиправним та скасування рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління Державної податкової служби у Житомирській області від 25.03.2025 №12665653/43672760 про відмову в реєстрації складеної ТОВ "Житомирська торгова компанія" податкової накладної №95 від 02.12.2024 в Єдиному реєстрі податкових накладних, №12665648/436727609 про відмову в реєстрації складеної ТОВ "Житомирська торгова компанія" податкової накладної №96 від 10.12.2024 в Єдиному реєстрі податкових накладних та №12665658/436727609 про відмову в реєстрації складеної ТОВ "Житомирська торгова компанія" податкової накладної №97 від 17.12.2024 в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Щодо позовних вимог в частині зобов`язання ДПС України зареєструвати податкові накладні датою їх фактичного подання, суд зазначає наступне.

Відповідно до вимог пунктів 201.1, 201.10 статті 201 Податкового кодексу України реєстрацію податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних віднесено до обов`язків платника податків.

У той же час, наведені норми розраховані на відсутність спірних правовідносин, позаяк у випадку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування механізм її подальшої реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних є іншим.

Згідно з п.19 Порядку №1246 податкова накладна та/або розрахунок коригування, реєстрацію яких зупинено, реєструються у день: 1) прийняття комісією рішення про реєстрацію податкової накладної та/або розрахунку коригування; 2) набрання законної сили рішенням суду про реєстрацію податкової накладної та/або розрахунку коригування (у разі надходження до ДПС відповідного рішення суду); 3) неприйняття та/або відсутність реєстрації в установленому порядку рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування.

У разі надходження до ДПС рішення суду про реєстрацію або скасування реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування, яке набрало законної сили, такі податкові накладні та/або розрахунки коригування реєструються після проведення перевірок, визначених п.12 цього Порядку (крім абзацу десятого), або їх реєстрація скасовується. При цьому датою реєстрації або скасування реєстрації вважається день, зазначений в такому рішенні, або день набрання законної сили рішенням суду.

Отже, реєстрація в Єдиному реєстрі податкових накладних податкових накладних/розрахунку коригування, реєстрацію яких попередньо було зупинено, є повноваженням ДПС України.

Як встановлено судом та підтверджено матеріалами справи, наданих позивачем документів достатньо для реєстрації податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних/розрахунків коригування. При цьому, обставин, які б унеможливлювали реєстрацію податкових накладних від 02.12.2024 №95, від 10.12.2024 №96 та від 17.12.2024 №97 в Єдиному реєстрі податкових накладних/розрахунків коригування, судом не встановлено.

З метою відновлення прав та інтересів позивача, за захистом яких він звернувся до суду, та дотримання гарантій, що спір між сторонами буде остаточно вирішений, суд вважає за необхідне зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати податкові накладні від 02.12.2024 №95, від 10.12.2024 №96 та від 17.12.2024 №97 в Єдиному реєстрі податкових накладних/розрахунків коригування датою їх фактичного подання.

При цьому, доводи відповідачів про те, що повноваження ГУ ДПС України у Житомирській області щодо підготовки висновку про реєстрацію податкової накладної є дискреційними повноваженнями, суд вважає безпідставними, з огляду на таке.

У своєму рішенні від 16.09.2015 у справі №21-1465а15 Верховний Суд України зазначив, що спосіб відновлення порушеного права має бути ефективним та таким, який виключає подальші протиправні рішення, дії чи бездіяльність суб`єкта владних повноважень, а у випадку невиконання, або неналежного виконання рішення не виникала б необхідність повторного звернення до суду, а здійснювалося б примусове виконання рішення.

Згідно з Рекомендацією №R(80)2 комітету Міністрів державам-членам стосовно реалізації адміністративними органами влади дискреційних повноважень, прийнятої Комітетом Міністрів Ради Європи 11.05.1980 на 316-й нараді заступників міністрів, під дискреційним повноваженням слід розуміти повноваження, яке адміністративний орган, приймаючи рішення, може здійснювати з певною свободою розсуду тобто, коли такий орган може обирати з кількох юридично допустимих рішень те, яке він вважає найкращим за даних обставин.

На законодавчому рівні поняття "дискреційні повноваження" суб`єкта владних повноважень відсутнє.

У судовій практиці сформовано позицію щодо поняття дискреційних повноважень, під якими слід розуміти такі повноваження, коли у межах, які визначені законом, адміністративний орган має можливість самостійно (на власний розсуд) вибирати один з кількох варіантів конкретного правомірного рішення.

Водночас, повноваження державних органів не є дискреційними, коли є лише один правомірний та законно обґрунтований варіант поведінки суб`єкта владних повноважень. Тобто, у разі настання визначених законодавством умов, відповідач зобов`язаний вчинити конкретні дії і, якщо він їх не вчиняє, його можна зобов`язати до цього в судовому порядку.

Тобто, дискреційне повноваження може полягати у виборі діяти, чи не діяти, а якщо діяти, то у виборі варіанту рішення чи дії серед варіантів, що прямо або опосередковано закріплені у законі. Важливою ознакою такого вибору є те, що він здійснюється без необхідності узгодження варіанту вибору будь-ким.

Оскільки за результатами розгляду справи суд дійшов висновку, що надані позивачем документи підтверджували правомірність складення податкової накладної, то ГУ ДПС у Житомирській області мало скласти висновок про реєстрацію на підставі якого ДПС України мало провести таку реєстрацію. Отже такі повноваження відповідачів не є дискреційними.

Суд враховує, що п.19 Порядку №1246 передбачено, що податкова накладна та/або розрахунок коригування, реєстрацію яких зупинено, реєструється, зокрема, у день набрання законної сили рішенням суду про реєстрацію відповідної податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних/розрахунків коригування.

Отже, застосування у даній справі способу захисту порушеного права позивача шляхом зобов`язання ДПС України зареєструвати подану позивачем податкову накладну в ЄРПНРК не є втручанням у дискреційні повноваження та відповідає завданням адміністративного судочинства, регламентованим ст.2 Кодексу адміністративного судочинства України.

Аналогічна правова позиція щодо обрання способу захисту порушеного права застосована Верховним Судом у постановах від 31.01.2018 у справі №825/849/17, від 06.03.2018 у справі №826/4475/16 та від 27.10.2022 у справі №360/3253/20.

Водночас, у позові було заявлено вимогу про стягнення з відповідача на користь позивача витрат на професійну правничу допомогу в сумі 20000,00 грн.

Розглянувши зазначену вимогу представника позивача, суд зазначає наступне.

Згідно з частинами 1, 3 статті 134 Кодексу адміністративного судочинства України витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом з іншими судовими витратами, за винятком витрат суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката.

Для цілей розподілу судових витрат: 1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; 2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат.

Частиною 4 статті 134 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що для визначення розміру витрат на правничу допомогу та з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.

Частиною 5 статті 134 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.

У разі недотримання вимог частини 4 цієї статті суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на професійну правничу допомогу адвоката, які підлягають розподілу між сторонами (частина 6 статті 134 Кодексу адміністративного судочинства України).

Частиною 7 статті 134 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що обов`язок доведення неспівмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката, які підлягають розподілу між сторонами.

Згідно з положеннями статті 30 Закону України від 05.07.2012 №5076-VI "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" гонорар є формою винагороди адвоката за здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги клієнту. Порядок обчислення гонорару (фіксований розмір, погодинна оплата), підстави для зміни розміру гонорару, порядок його сплати, умови повернення тощо визначаються в договорі про надання правової допомоги. При встановленні розміру гонорару враховуються складність справи, кваліфікація і досвід адвоката, фінансовий стан клієнта та інші істотні обставини. Гонорар має бути розумним та враховувати витрачений адвокатом час.

Аналіз вищенаведених положень процесуального закону дає підстави для висновку про те, що документально підтверджені судові витрати на професійну правничу допомогу адвоката, пов`язані з розглядом справи, підлягають компенсації стороні, яка не є суб`єктом владних повноважень та на користь якої ухвалене рішення, за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень.

При визначенні суми компенсації витрат, понесених на професійну правничу допомогу, необхідно досліджувати на підставі належних та допустимих доказів обсяг фактично наданих адвокатом послуг і виконаних робіт, кількість витраченого часу, розмір гонорару, співмірність послуг категоріям складності справи, витраченому адвокатом часу, об`єму наданих послуг, ціні позову та (або) значенню справи.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, про що, зокрема, зазначено у рішеннях від 26.02.2015 у справі Баришевський проти України, від 10.12.2009 у справі Гімайдуліна і інших проти України, від 12.10.2006 у справі Двойних проти України, від 30.03.2004 у справі Меріт проти України, заявник має право на відшкодування судових та інших витрат лише у разі, якщо доведено, що такі витрати були фактичними і неминучими, а їх розмір обґрунтованим.

Суд зазначає, що на підтвердження витрат, понесених на професійну правничу допомогу, мають бути надані договір про надання правової допомоги (договір доручення, договір про надання юридичних послуг та ін.), документи, що свідчать про оплату гонорару та інших витрат, пов`язаних із наданням правової допомоги, оформлені у встановленому законом порядку (квитанція до прибуткового касового ордера, платіжне доручення з відміткою банку або інший банківський документ, касові чеки, посвідчення про відрядження). Зазначені витрати мають бути документально підтверджені та доведені. Відсутність документального підтвердження витрат на правову допомогу, а також розрахунку таких витрат є підставою для відмови у задоволенні вимог про відшкодування таких витрат.

Вказане узгоджується з правовою позицією, викладеною в постанові Великої Палати Верховного Суду від 27.06.2018 у справі №826/1216/16, а також постановах Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 17.09.2019 (справа №810/3806/18, справа №810/2816/18, справа №810/3806/18), від 22.11.2019 (справа №810/1502/18).

Для підтвердження понесених витрат на професійну правничу допомогу представником позивача до матеріалів справи з перелічених вище доказів надано: ордер на надання правничої (правової) допомоги (а.с.55), копії свідоцтва про право на зайняття адвокатською діяльністю та посвідчення адвоката (а.с.56).

У матеріалах справи відсутні: договір про надання правничої допомоги, розрахунок витрат на правничу допомогу та акт виконаних робіт (наданих послуг), з огляду на вказане не можливо підтвердити суму витрат позивача, понесених на оплату правничої допомоги. Також до матеріалів справи не було долучено інших документів, що можуть підтвердити понесені витрати на оплату правової допомоги, квитанції, тощо.

Отже, зважаючи на те, що позивачем не надано доказів на підтвердження оплати послуг правничої допомоги пов`язаної з розглядом справи №240/11456/25, суд дійшов висновку, про відсутність підстав для задоволення вимог щодо відшкодування витрат на правничу допомогу.

Вирішуючи питання про розподіл судових витрат, суд, відповідно до положень статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України, стягує на користь позивача, понесені ним витрати зі сплати судового збору за рахунок бюджетних асигнувань відповідачів.

Керуючись статтями 9, 72, 77, 139, 143, 243-246, 295 Кодексу адміністративного судочинства України,

вирішив:

Задовольнити позовні вимоги Товариства з обмеженою відповідальністю "Житомирська торгова компанія" (вул. Степана Бандери, 7, оф.316, м. Житомир, 10029, ) до Головного управління ДПС у Житомирській області (вул. Юрка Тютюнника, 7, м. Житомир, 10003, код ЄДРПОУ ВП 44096781), Державної податкової служби України (Львівська площа, 8, м. Київ, 04053, ) про визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити певні дії.

Визнати протиправним та скасувати рішення Головного управління Державної податкової служби у Житомирській області №12665653/43672760 від 25.03.2025 про відмову в реєстрації податкової накладної №95 від 02.12.2024 Товариства з обмеженою відповідальністю «Житомирська торгова компанія» в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати податкову накладну №95 від 02.12.2024 Товариства з обмеженою відповідальністю «Житомирська торгова компанія» в Єдиному реєстрі податкових накладних днем її надходження.

Визнати протиправним та скасувати рішення Головного управління Державної податкової служби у Житомирській області №12665648/43672760 від 25.03.2025 про відмову в реєстрації податкової накладної №96 від 10.12.2024 Товариства з обмеженою відповідальністю «Житомирська торгова компанія» в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати податкову накладну №96 від 10.12.2024 Товариства з обмеженою відповідальністю «Житомирська торгова компанія» в Єдиному реєстрі податкових накладних днем її надходження.

Визнати протиправним та скасувати рішення Головного управління Державної податкової служби у Житомирській області №12665658/43672760 від 25.03.2025 про відмову в реєстрації податкової накладної №97 від 17.12.2024 Товариства з обмеженою відповідальністю «Житомирська торгова компанія» в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати податкову накладну №97 від 17.12.2024 Товариства з обмеженою відповідальністю «Житомирська торгова компанія» в Єдиному реєстрі податкових накладних днем її надходження.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Житомирській області на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Житомирська торгова компанія» 4542,00 грн на відшкодування витрат зі сплати судового збору.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Державної податкової служби України на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Житомирська торгова компанія» 4542,00 грн на відшкодування витрат зі сплати судового збору.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Рішення суду може бути оскаржене шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Сьомого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Д.М. Гурін

14.01.26