Справа № 320/13241/23
Суддя: Карпушова Олена Віталіївна
Дата ухвалення: 2026-01-14 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 січня 2026 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів: головуючого судді: Карпушової О.В., суддів: Епель О.В., Кузьмишиної О.М., секретар судового засідання Заліська Є.Я., за участі представника позивача Гамрецького Є.О., представника відповідачів Козарь Ю.О., розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Головного управління Державної податкової служби у м. Києві на рішення Київського окружного адміністративного суду від 06 листопада 2025 р. у справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «НАТЕКО ЕНЕРГО МОНТАЖ» до Головного управління Державної податкової служби у м. Києві про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень,

В С Т А Н О В И В :

Рух справи.

21.04.2023 Товариство з обмеженою відповідальністю «НАТЕКО ЕНЕРГО МОНТАЖ» (надалі - ТОВ «НАТЕКО ЕНЕРГО МОНТАЖ») звернулось до Київського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Головного управління Державної податкової служби у м. Києві про визнання протиправними та скасування податкового повідомлення-рішення від 12.12.2022 №2.

Позовні вимоги обґрунтовано тим, що спірне рішення є протиправним, оскільки воно прийнято без урахування форсмажорних обставин (обставини непереборної сили), а саме військову агресію Російської Федерації проти України і навність відповідної довідки, виданої Торгово-промисловою палатою України.

Рішенням Київського окружного адміністративного суду від 06.11.2025 позовні вимоги задоволено повністю: визнано протиправним та скасовано податкове повідомлення-рішення Головного управління Державної податкової служби у м. Києві від 12.12.2022 № 2.

Приймаючи у справі рішення суд першої інстанції зазначив, що відповідач, як суб`єкт владних повноважень, не надав суду доказів на підтвердження правомірності спірного рішення.

Відповідач подав апеляційну скаргу на рішення суду та просить його скасувати, через порушення норм матеріального та процесуального права, та прийняти нове рішення, яким у задоволені позовних вимог відмовити у повному обсязі.

Апеляційна скарга обґрунтована тим, що спірне рішення є правомірним через те, що спірне рішення прийняте відповідачем на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені податковим законодавством, за результатами перевірки позивача, якою виявлені порушення ним вимог валютного законодавства при виконання зовнішньоекономічного контракту.

Позивачем подано відзив на апеляційну скаргу, в якому наголошено про правильність висновків суду першої інстанції.

У судовому засіданні представник відповідача підтримав доводи апеляційної скарги, представник позивача заперечував проти задоволення апеляційної скарги.

Колегія суддів, заслухавши суддю-доповідача, пояснення представників сторін, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, вважає, що апеляційна скарга є необґрунтованою з огляду на таке.

Обставини, встановлені судом.

Судами першої та апеляційної інстанцій встановлено, що 26.12.2018 позивач (Генпідрядник) уклав з Приватним акціонерним товариством «Акціонерна компанія «Київводоканал» (Замовник) договір від 26.12.2018 № 261Д, згідно умов якого Замовник зобов`язується прийняти і оплатити, а Генпідрядник приймає на себе зобов`язання на власний ризик, власними та/або залученими силами, виконати і здати у встановлений цим Договором строк будівельні роботи (Роботи) по об`єкту: «Реконструкція дюкерних переходів через р. Дніпро» (1, 2, 5, пускові комплекси), ДСТУ Б.Д. 1.1.-1:2013 (45000000-7 Будівельні роботи та поточний ремонт ДК 021:2015) (Об`єкт). Загальна вартість Договору становить 369 932 013,92 грн. (надалі - Договір від 26.12.2018) (а.с.15).

Згідно додатку № 3 до Договору від 26.12.2018 «Календарний план фінансування робіт по об`єкту: «Реконструкція дюкерних переходів через р.Дніпро», було узгоджено проведення графік проведення будівельних робіт і терміни їх оплати, а саме 2019 рік передоплата, 2020-2021 оплата залишку (а.с.23).

07.08.2020 позивач для належного виконання Договору від 26.12.2018 уклав з Компанією IBG Hydro Tech GmbH (Субпідрядник) Договір субпідряду від 07.08.2020 № 07082020 згідно умов якого, Генпідрядник зобов`язується прийняти і оплатити, а Субпідрядник приймає на себе зобов`язання власними та/або залученими силами, виконати і здати у встановлений цим Договором строк будівельні роботи (Роботи) по об`єкту: «Реконструкція дюкерних переходів через р. Дніпро» (1, 2, 5 пускові комплекси), ДСТУ Б.Д. 1.1-1:2013 (45000000-7 Будівельні роботи та поточний ремонт ДК 021:2015) (Об`єкт). Субпідрядник зобов`язується забезпечити залучення компанії Kanal-Tьrpe Gochsheim GmbH & Co.KG, Germany (Партнер) для проведення робіт на будівельному майданчику Об`єкта. Джерело фінансування кошти, отримані по договору Генпідряду від Замовника. Загальна вартість договору становить 47 419 279,16 грн (1445833,15 Євро). З метою підготовки до транспортування обладнання на Об`єкт, забезпечення придбання витратних матеріалів, Генпідрядник здійснює оплату авансового платежу у розмірі 20 % від ціни договору. Авансовий платіж може бути розділений на частини. Оплата за виконані роботи проводиться Генпідрядником на підставі підписаних Сторонами Акту(ів) приймання виконаних монтажних робіт та Довідки(ок) про вартість виконаних монтажних робіт у розмірі не більше 95% від загальної вартості виконаних монтажних робіт по Договору з дати підписання Сторонами Акту(ів) приймання виконаних монтажних робіт та Довідки(ок) про вартість викопаних монтажних робіт протягом 20-ти (двадцяти) банківських днів з моменту підписання такого(их) Акту(ів). Оплата за виконані роботи у розмірі по більше 5% від загальної вартості викопаних монтажних робіт по Договору проводиться Генпідрядником на підставі підписаних Сторонами Акту(ів) приймання виконаних монтажних робіт та Довідки(ок) про вартість виконаних монтажних робіт протягом 20-ти (двадцяти) банківських днів після введення Об`єкту в експлуатацію відповідно до чинного законодавства в Україні (а.с.24).

31.08.2020 позивач сплатив на користь IBG Hydro Tech GmbH суму 86 400,00 Євро в рахунок виконання Договору від 07.08.2020 № 07082020, що підтверджено платіжним дорученням від 31.08.2020 № 1 (а.с. 36).

Згідно листа Компанії IBG Hydro Tech GmbH, у зв`язку з триваючою пандемією коронавірусної хвороби COVID-19, спричиненої вірусом SARS-CoV-2, влада України та Німеччини запровадила обмеження на пересування людей всередині та за межами країн, в яких були зареєстровані сторони Договору субпідряду, а також не було можливості організувати відрядження для виконання робіт в місті Києві (Україна). Запроваджені обмеження також призвели до скорочення тривалості робочого часу та зменшення обсягів виробництва, у зв`язку з чим неможливо було придбати та самостійно виготовити матеріал для виконання робіт в необхідній кількості. Враховуючи обсяг робіт та необхідність безперервного виконання робіт за Договором субпідряду, накладені обмеження унеможливили для IBG HydroTech GmbH» виконання Договору субпідряду з 01.10.2020 з незалежних від сторін обставин (а.с.40, 41).

17.12.2021 між сторонами Договору від 07.08.2020 було укладено додаткову угоду № 1, відповідно до якої, у зв`язку із відсутньою можливостю виконання робіт пов`язаною з обставинами непереборної сили, Сторони вирішили продовжити строк виконання робіт по договору і внести зміни до договору та виклали пункт 3.1. Договору у наступній редакції: «Строк виконання Робіт відраховується з дати припинення визнаних сторонами обставин непереборної сили та надання Субпідряднику фронту робіт з підписанням відповідного акту і виконується в строки визначені сторонами у Додатку № 2 до даного Договору «Графік виконання робіт», який є його невід`ємною частиною. Зміна строків виконання Робіт може здійснюватися лише за згодою Сторін, після попереднього письмового звернення Субпідрядника до Генпідрядника з наданням всіх необхідних обґрунтувань, шляхом укладення Сторонами додаткової угоди до даного Договору» (а.с.35).

Крім того, наказами позивача від 24.02.2022 № 01-ОД та № 02-ДО, у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України і введенням воєнного стану в Україні відповідно до Указу Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», враховуючи вимушене зупинення господарської діяльності Товариства, на підставі статей 34, 113 Кодексу законів про працю України, установлено початок простою усіх підрозділів та працівників підприємства з 01.03.2022 до завершення воєнного стану або повного чи часткового скасування даного наказу у зв`язку з відновленням роботи підприємства. Призупинено з 24.03.2022 дію трудових договорів з усіма працівниками підприємства.

Відповідно до листа від 18.11.2022 субпідрядної компанії IBG Hydro Tech GmbH, у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, активними бойовими діями на території України та введенням воєнного стану на всій території України, на перебування працівників IBG HydroTech GmbH в Україні застосовуються встановлені обмеження та рекомендації, пов`язані з ризиком для їх життя та здоров`я, у зв`язку з чим виконання робіт за Договором субпідряду в період з 24 лютого 2022 року є неможливим з незалежних від сторін обставин.

Також, 12.12.2022, у відповідь на запит позивача, компанія IBG Hydro Tech GmbH листом від 12.12.2022 підтвердила неможливість виконання договору субпідряду від 07.08.2020 № 07082020. Також зауважено, що відповідно до пункту 9.1. умов договору, сторони звільняються від відповідальності за повне або часткове виконання зобов`язань за договором, якщо таке невиконання викликане обставинами непереборної сили (форс-мажор) і їх наслідками (а.с.42).

Крім того, Торгово-промислова палата України на запити, листом від 28.02.2022 № 2024/02.0.-7.1. засвідчила форсмажорні обставини (обставини непереборної сили): військову агресію Російської Федерації проти України, що стало підставою введення воєнного стану із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб, відповідно до Указу Президента України від 24 лютого 2022 року №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» і зазначені обставини з 24 лютого 2022 року до їх офіційного закінчення, є надзвичайними, невідворотними та об`єктивними обставинами для суб`єктів господарської діяльності та/або фізичних осіб по договору, окремим податковим та/чи іншим зобов`язанням/обов`язком, виконання яких/-го настало згідно з умовами договору, контракту, угоди, законодавчих чи інших нормативних актів і виконання відповідно яких/-го стало неможливим у встановлений термін внаслідок настання таких форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили) (а.с.39).

Компанія IBG Hydro Tech GmbH з 24.02.2022 призупинила на території України будь які роботи через існування форс-мажорних обставин.

Крім того, Сертифікатом № 3200-23-0095 про форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили) від 06.01.2023 № 008/03.23 Київської обласної (регіональна) Торгово-промислової палати засвідчено на запит позивача форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили) військову агресію російської федерації проти України (а.с.44).

З 03.10.2022 по 07.10.2022 відповідачем була проведена документальна позапланова невиїзна перевірка позивача з питань дотримання вимог валютного законодавства України при розрахунках за імпортним контрактом від 07.08.2020 № 07082020 з компанією IBG Hydro Tech GmbH (Німеччина) згідно від 24.09.2021 листа ДІС України № 21892/7/99-00-07-07-02-07, за результатами якої складено акт від 14.10.2022 № 30535/26-15-07-02-03-03/39954243 (далі - Акт), яким зафіксовано виявлене під час перевірки порушення позивачем частини третьої статті 13 Закону України «Про валюту та валютні операції» в частині невиконання послуг (будівельні роботи) на загальну суму 86400 Євро (еквів. 2738560,32 грн) за контрактом від 07.08.2020 № 07082020, укладеним з компанією IBG Hydro Tech GmbH (Німеччина).

Зі змісту цього акту вбачається, що перевіркою проведення розрахунків у грошовій формі при здійсненні зовнішньоекономічної діяльності за імпортним контрактом від 07.08.2020 №07082020 з компанією IBG Hydro Tech GmbH (Німеччина) встановлено, що Товариство 31.08.2020 перерахувало компанії IBG Hydro Tech GmbH грошові кошти в сумі 84 600 Євро в рахунок виконання Договору від 07.08.2020 № 07082020. Граничний строк виконання робіт з вказаним договором 30.08.2021. Проте компанією IBG Hydro Tech GmbH жодних будівельних робіт не проводилось. Відповідно до оборотно-сальдових відомостей по рахунку 632 по взаємовідносинах зі вказаною компанією станом на 07.10.2022 обліковується дебіторська заборгованість в сумі 84600 Євро.

В акті зазначено, що висновок центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері економічного розвитку, на подовження термінів розрахунків за контрактом від 07.08.2020 № 07082020 з компанією IBG Hydro Tech GmbH (Німеччина) до перевірки не надано. Довідку уповноваженої організації (органу) країни розташування сторони зовнішньоекономічного договору (контракту) або третьої країни відповідно до умов контракту від 07.08.2020 № 07082020 щодо виникнення та закінчення дії форс-мажорних обставин до перевірки не надано. Документи, які свідчать про прийняття до розгляду судом, міжнародним комерційним арбітражем позовної заяви резидента про стягнення з нерезидента заборгованості, що виникла внаслідок недотримання нерезидентом строку, передбаченого контрактом від 07.08.2020 № 07082020, до перевірки не надано. Таким чином, перевіркою своєчасності розрахунків за операціями з імпорту послуг (будівельні роботи) встановлено порушення частини третьої статті 13 Закону № 2473-VIII, в частині невиконання будівельних робіт за контрактом від 07.08.2020 № 07082020, укладеним з компанією IBG Hydro Tech GmbH (Німеччина) на загальну суму 86400,00 Євро (еквів. 2738560,32 грн).

На підставі цього акту відповідачем було прийняте спірне податкове повідомлення-рішення від 12.12.2022 № 2, якими позивачу нараховано пеню за порушення термінів розрахунків у сфері зовнішньоекономічної діяльності, за невиконання зобов`язань та штрафні санкції за порушення вимог валютного законодавства в сумі 2738560,32 грн. (а.с.46)

Таке податкове повідомлення-рішення відповідача оскаржувалось позивачем в адміністративному порядку до Державної податкової служби України, проте було залишено без змін (а.с.47).

Вказані обставини підтверджені належними, достатніми та допустимими доказами, і не є спірними.

Нормативно-правове обґрунтування.

Стаття 19 Конституції України передбачає, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до п.1.1. ст.1 Податкового кодексу України даний кодекс регулює відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема визначає вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час адміністрування податків, а також відповідальність за порушення податкового законодавства.

Цим Кодексом визначаються функції та правові основи діяльності контролюючих органів, визначених пунктом 41.1 статті 41 цього Кодексу, та центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику.

Закон України "Про валюту та валютні операції" від 21.06.2018 № 2473-VIII (далі - Закон № 2473-VIII) визначає правові засади здійснення валютних операцій, валютного регулювання та валютного нагляду, права та обов`язки суб`єктів валютних операцій і уповноважених установ та встановлює відповідальність за порушення ними валютного законодавства.

Частиною першою статті 3 Закону № 2473-VIII встановлено, що відносини, що виникають у сфері здійснення валютних операцій, валютного регулювання і валютного нагляду, регулюються Конституцією України, цим Законом, іншими законами України, а також нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до цього Закону.

Питання здійснення валютних операцій, основи валютного регулювання та нагляду регулюються виключно цим Законом. Зміна положень цього Закону здійснюється виключно шляхом внесення змін до цього Закону. Зміна положень цього Закону може здійснюватися виключно окремими законами про внесення змін до цього Закону.

У разі якщо положення інших законів суперечать положенням цього Закону, застосовуються положення цього Закону.

Закони України та інші нормативно-правові акти валютного законодавства, що встановлюють нові обов`язки для суб`єктів валютних операцій або погіршують їхнє становище, не мають зворотної сили.

У разі якщо норма цього Закону чи нормативно-правового акта Національного банку України, виданого на підставі цього Закону, або норми інших нормативно-правових актів Національного банку України допускають неоднозначне (множинне) трактування прав і обов`язків резидентів та нерезидентів у сфері здійснення валютних операцій або повноважень органів валютного нагляду, така норма трактується в інтересах резидентів та нерезидентів.

Згідно з частиною першою, другою статті 4 Закону № 2473-VIIІ, валютні операції здійснюються без обмежень відповідно до законодавства України, крім випадків, встановлених законами України, що регулюють відносини у сферах забезпечення національної безпеки, запобігання та протидії легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, або фінансуванню тероризму чи фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення, виконання взятих Україною зобов`язань за міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, а також випадків запровадження Національним банком України відповідно до цього Закону заходів захисту.

Свобода здійснення валютних операцій забезпечується шляхом дотримання принципів валютного регулювання, встановлених цим Законом.

Згідно з частиною першою, четвертою, шостої, десятою статті 11 Закону № 2473-VIIІ, валютний нагляд в Україні здійснюється органами валютного нагляду та агентами валютного нагляду.

Органами валютного нагляду відповідно до цього Закону є Національний банк України та центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику. Органи валютного нагляду в межах своєї компетенції здійснюють нагляд за дотриманням резидентами та нерезидентами валютного законодавства.

Центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, здійснює валютний нагляд за дотриманням резидентами (крім уповноважених установ) та нерезидентами вимог валютного законодавства.

У разі виявлення порушень валютного законодавства органи валютного нагляду мають право вимагати від агентів валютного нагляду та інших осіб, які є об`єктом таких перевірок і допустили такі порушення, дотримання вимог валютного законодавства та застосовувати заходи впливу, передбачені законом.

Відповідно до пункту 2 частини першої статті 12 Закону № 2473-VIIІ, Національний банк України за наявності ознак нестійкого фінансового стану банківської системи, погіршення стану платіжного балансу України, виникнення обставин, що загрожують стабільності банківської та (або) фінансової системи держави, має право запровадити такі заходи захисту, окрім іншого, встановлення граничних строків розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів.

Згідно з частинами першою статті 13 Закону № 2473-VIIІ, Національний банк України має право встановлювати граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів.

Відповідно до частини третьої статті 13 Закону № 2473-VIIІ, у разі встановлення Національним банком України граничного строку розрахунків за операціями резидентів з імпорту товарів їх поставка має здійснюватися у строки, зазначені в договорах, але не пізніше встановленого Національним банком України граничного строку розрахунків з дня здійснення авансового платежу (попередньої оплати).

За приписами частини п`ятої статті 13 Закону № 2473-VIIІ, порушення резидентами строку розрахунків, встановленого згідно із цією статтею, тягне за собою нарахування пені за кожний день прострочення в розмірі 0,3 відсотка суми неодержаних грошових коштів за договором (вартості недопоставленого товару) у національній валюті (у разі здійснення розрахунків за зовнішньоекономічним договором (контрактом) у національній валюті) або в іноземній валюті, перерахованій у національну валюту за курсом Національного банку України, встановленим на день виникнення заборгованості. Загальний розмір нарахованої пені не може перевищувати суми неодержаних грошових коштів за договором (вартості недопоставленого товару).

Пунктом 21 розділу постанови Правління Національного банку України від 02.01.2019 № 5 «Положення про заходи захисту та визначення порядку здійснення окремих операцій в іноземній валюті» граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів становлять 365 календарних днів.

Згідно з підпунктом 2 пункту 7 розділу ІІ Інструкції про порядок валютного нагляду банків за дотриманням резидентами граничних строків розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів, затвердженого постановою Національного банку України від 02.01.2019 №7, банк розпочинає відлік установлених Національним банком граничних строків розрахунків з дати здійснення платежу (списання коштів з рахунку клієнта), а в разі застосування розрахунків у формі документарного акредитива - здійснення банком платежу на користь нерезидента (списання коштів з рахунку банку) - за операціями з імпорту товарів.

Відповідно до частини шостої статті 13 Закону № 2473-VIIІ, у разі якщо виконання договору, передбаченого частинами другою або третьою цієї статті, зупиняється у зв`язку з виникненням форс-мажорних обставин, перебіг строку розрахунків, установленого згідно з частиною першою цієї статті, та нарахування пені відповідно до частини п`ятої цієї статті зупиняється на весь період дії форс-мажорних обставин та поновлюється з дня, наступного за днем закінчення дії таких обставин.

Підтвердженням виникнення та закінчення дії форс-мажорних обставин є відповідна довідка уповноваженої організації (органу) країни розташування сторони зовнішньоекономічного договору (контракту) або третьої країни відповідно до умов цього договору (контракту).

У свою чергу, відповідно до статті 14-1 Закону України від 02.12.1997 № 671/97-ВР «Про торгово-промислові палати в Україні», Торгово-промислова палата України та уповноважені нею регіональні торгово-промислові палати засвідчують форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили) та видають сертифікат про такі обставини протягом семи днів з дня звернення суб`єкта господарської діяльності за собівартістю. Сертифікат про форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили) для суб`єктів малого підприємництва видається безкоштовно.

Форс-мажорними обставинами (обставинами непереборної сили) є надзвичайні та невідворотні обставини, що об`єктивно унеможливлюють виконання зобов`язань, передбачених умовами договору (контракту, угоди тощо), обов`язків згідно із законодавчими та іншими нормативними актами, а саме: загроза війни, збройний конфлікт або серйозна погроза такого конфлікту, включаючи але не обмежуючись ворожими атаками, блокадами, військовим ембарго, дії іноземного ворога, загальна військова мобілізація, військові дії, оголошена та неоголошена війна, дії суспільного ворога, збурення, акти тероризму, диверсії, піратства, безлади, вторгнення, блокада, революція, заколот, повстання, масові заворушення, введення комендантської години, карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України, експропріація, примусове вилучення, захоплення підприємств, реквізиція, громадська демонстрація, блокада, страйк, аварія, протиправні дії третіх осіб, пожежа, вибух, тривалі перерви в роботі транспорту, регламентовані умовами відповідних рішень та актами державних органів влади, закриття морських проток, ембарго, заборона (обмеження) експорту/імпорту тощо, а також викликані винятковими погодними умовами і стихійним лихом, а саме: епідемія, сильний шторм, циклон, ураган, торнадо, буревій, повінь, нагромадження снігу, ожеледь, град, заморозки, замерзання моря, проток, портів, перевалів, землетрус, блискавка, пожежа, посуха, просідання і зсув ґрунту, інші стихійні лиха тощо.

Згідно пункту 109.1 статті 109 Податкового Кодексу України податковим правопорушенням є протиправне, винне (у випадках, прямо передбачених цим Кодексом) діяння (дія чи бездіяльність) платника податку (в тому числі осіб, прирівняних до нього), контролюючих органів та/або їх посадових (службових) осіб, інших суб`єктів у випадках, прямо передбачених цим Кодексом.

Діяння вважаються вчиненими умисно, якщо існують доведені контролюючим органом обставини, які свідчать, що платник податків удавано, цілеспрямовано створив умови, які не можуть мати іншої мети, крім як невиконання або неналежне виконання вимог, установлених цим Кодексом та іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.

Платники податків, податкові агенти, а також інші суб`єкти у випадках, прямо передбачених цим Кодексом, несуть фінансову відповідальність за вчинення податкових правопорушень (пункт 110.1. статті 110 Кодексу).

Відповідно до статті 111 Кодексу, за порушення законів з питань оподаткування та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, застосовуються такі види юридичної відповідальності: фінансова; адміністративна; кримінальна.

Фінансова відповідальність за порушення законів з питань оподаткування та іншого законодавства встановлюється та застосовується згідно з цим Кодексом та іншими законами. Фінансова відповідальність, що встановлюється згідно з цим Кодексом, застосовується у вигляді штрафних (фінансових) санкцій (штрафів).

Фінансова відповідальність, що встановлюється згідно з іншими законами, контроль за дотриманням яких покладено на контролюючі органи, може застосовуватися у вигляді штрафних (фінансових) санкцій (штрафів) та/або пені.

Згідно з пунктом 112.2 статті 112 Кодексу особа вважається винною у вчиненні правопорушення, якщо буде встановлено, що вона мала можливість для дотримання правил та норм, за порушення яких цим Кодексом передбачена відповідальність, проте не вжила достатніх заходів щодо їх дотримання. Вжиті платником податків заходи щодо дотримання правил та норм податкового законодавства вважаються достатніми, якщо контролюючий орган не доведе, що, вчиняючи певні дії або допускаючи бездіяльність, за які передбачена відповідальність, платник податків діяв нерозумно, недобросовісно та без належної обачності.

Окрім того, за приписами пункту 112.7 статті 112 Кодексу, у разі якщо контролюючий орган не доведе, що платник податків мав можливість для дотримання правил та норм, за порушення яких цим Кодексом передбачена відповідальність, проте не вжив достатніх заходів щодо їх дотримання, платник податків не може бути притягнутий до відповідальності за таке порушення.

Висновки суду в межах доводів апеляційної скарги.

Отже, зі системного аналізу вищевказаних норм можна зробити висновок, що на відповідача покладено здійснення валютного нагляду за дотриманням резидентами (крім уповноважених установ) та нерезидентами вимог валютного законодавства.

Матеріалами справи підтверджено, що 26.12.2018 позивач (Генпідрядник) уклав з Приватним акціонерним товариством «Акціонерна компанія «Київводоканал» (Замовник) договір від 26.12.2018 № 261Д, а для його належного виконання 07.08.2020 позивач уклав з Компанією IBG Hydro Tech GmbH (Субпідрядник) Договір субпідряду від 07.08.2020 № 07082020, який з поважних причин не був виконаний, хоча кошти за Договором від 26.12.2018 були перераховані.

Поважність причин невиконання договорів підтверджено листом Торгово-промисловою палатою України від 28.02.2022 № 2024/02.0.-7.1., яким засвідчено форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили) (а.с.39) та Сертифікатом № 3200-23-0095 про форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили) від 06.01.2023 № 008/03.23 Київської обласної (регіональна) Торгово-промислової палати.

Отже, за приписами пункту 112.7 статті 112 Кодексу, у разі якщо контролюючий орган не доведе, що платник податків мав можливість для дотримання правил та норм, за порушення яких цим Кодексом передбачена відповідальність, проте не вжив достатніх заходів щодо їх дотримання, платник податків не може бути притягнутий до відповідальності за таке порушення.

Таким чином, колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції, про обґрунтованість позовних вимог через доведеність їх належними та достатніми доказами, відповідач не надав доказів правомірності свого рішення, через що доводи апелянта не заслуговують уваги, оскільки такі правильні висновки суду першої інстанції не спростовано ним.

Щодо інших доводів апелянта колегія суддів враховує рішення ЄСПЛ по справі «Ґарсія Руіз проти Іспанії» (Garcia Ruiz v. Spain), заява № 30544/96, п. 26, ECHR 1999-1, в якому суд зазначив, що «…хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не може розумітись як вимога детально відповідати на кожний довід…».

Згідно зі ст. 6 КАС України та ст. 17 Закон України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Таким чином, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції ухвалив законне та обґрунтоване рішення, з дотриманням норм матеріального та процесуального права.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Справу розглянуто в межах доводів апеляційної скарги.

Таким чином, колегія суддів вирішила згідно ст. 316 КАС України залишити апеляційну скаргу без задоволення, а рішення суду - без змін, з урахуванням того, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального та процесуального права.

Повний текст виготовлено 15.01.2026.

Керуючись ст.ст. 243, 244, 250, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України, суд

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Головного управління Державної податкової служби у м. Києві на рішення Київського окружного адміністративного суду від 06 листопада 2025 р. - залишити без задоволення.

Рішення Київського окружного адміністративного суду від 06 листопада 2025 р. у справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «НАТЕКО ЕНЕРГО МОНТАЖ» до Головного управління Державної податкової служби у м. Києві про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень - залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції за наслідками перегляду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Колегія суддів: О.В. Карпушова

О.В. Епель

О.М. Кузьмишина