Справа № 320/12865/23
Суддя: Васильєва І.А.
Дата ухвалення: 2026-01-15 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

15 січня 2026 року

м. Київ

справа №320/12865/23

адміністративне провадження №К/990/336/26

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:

судді-доповідача - Васильєвої І.А.,

суддів: Ханової Р.Ф., Юрченко В.П.,

перевіривши касаційну скаргу Головного управління ДПС у м. Києві на ухвалу Шостого апеляційного адміністративного суду від 27.01.2025 про відмову у відкритті апеляційного провадження у справі №320/12865/23 за позовом Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у м. Києві про визнання протиправними та скасування рішень,

УСТАНОВИВ:

До Верховного Суду 05.01.2026 надійшла касаційна скарга Головного управління ДПС у м. Києві на ухвалу Шостого апеляційного адміністративного суду від 27.01.2025 про відмову у відкритті апеляційного провадження у справі №320/12865/23.

Вирішуючи питання про відкриття касаційного провадження за поданою скаргою, колегія суддів виходить з такого.

Рішенням Київського окружного адміністративного суду від 19.11.2024 задоволено позов Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у м. Києві про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень, податкової вимоги. Справа розглядалася в порядку спрощеного позовного провадження.

Не погодившись із прийнятим рішенням, контролюючим органом 24.12.2024 подано апеляційну скаргу.

Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 27.12.2024 відмовлено у задоволенні клопотання Головного управління ДПС у м. Києві про поновлення строку на апеляційне оскарження. Апеляційну скаргу залишено без руху. Встановлено Головному управлінню ДПС у м. Києві строк для усунення недоліків 7 (сім) днів з моменту отримання копії даної ухвали для усунення вказаних недоліків апеляційної скарги.

Контролюючим органом 07.01.2025 подано другу апеляційну скаргу.

Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 21.01.2025 відмовлено у задоволенні клопотання Головного управління ДПС у м. Києві про поновлення строку на апеляційне оскарження. Апеляційну скаргу залишено без руху. Встановлено Головному управлінню ДПС у м. Києві строк для усунення недоліків 7 (сім) днів з моменту отримання копії даної ухвали для усунення вказаних недоліків апеляційної скарги.

Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 27.01.2025 відмовлено у задоволенні клопотання Головного управління ДПС у м. Києві про поновлення строку на апеляційне оскарження. Відмовлено у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою Головного управління ДПС у м. Києві на рішення Київського окружного адміністративного суду від 19.11.2024 у справі №320/12865/23 (першою).

Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 07.02.2025 відмовлено у задоволенні клопотання Головного управління ДПС у м. Києві про поновлення строку на апеляційне оскарження. Відмовлено у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою Головного управління ДПС у м. Києві на рішення Київського окружного адміністративного суду від 19.11.2024 у справі №320/12865/23 (другою).

Як встановлено з Єдиного державного реєстру судових рішень, позиція суду апеляційної інстанції мотивована тим, що рішення суду першої інстанції прийнято 19.11.2024, копію його повного тексту отримано відповідачем 19.11.2024 о 23:25 год, що підтверджується довідкою про доставку електронного листа відомостями «Діловодства спеціалізованого суду». Отже, останнім днем подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції з урахуванням пункту 1 частини 2 статті 295 КАС України було 20.12.2024. Проте апеляційну скаргу направлено до суду апеляційної інстанції 24.12.2024, тобто поза межами встановленого приписами КАС України процесуального строку. Судом відхилено доводи скаржника, щодо поважності причин пропуску строку апеляційного оскарження через збройну агресію російської федерації, планові та позапланові відключення світла, що призвело до некоректної роботи внутрішніх систем, які впливають на швидкість надходження вхідної кореспонденції, оскільки скаржником не надано о доказів, які б підтверджували, що ці обставини перешкоджали своєчасно подати апеляційну скаргу. Посилання апелянта на те, що при подачі первинної апеляційної скарги на рішення Київського окружного адміністративного суду від 19.11.2024 апеляційна скарга подана до суду шляхом направлення поштового відправлення рекомендованим листом АТ «Укрпошта» 19.12.2024 є безпідставним, оскільки не підтверджується жодними доказами, а наданий фіскальний чек, який, на думку апелянта, свідчить про направлення 19.12.2024 до суду апеляційної скарги рекомендованим листом з повідомленням про вручення за трекінг-номером 591, не може вважатися належним доказом подачі апеляційної скарги 19.12.2024, оскільки сам чек не містить відомостей про документи, які вкладені до поштового відправлення. До того ж, згідно з трекінг-номером 591 поштове відправлення прийнято на поштовому відділенні 07.01.2025. Відтак, об`єктивні та поважні причини пропуску зазначеного строку відсутні, а тому підстав до поновлення пропущеного апелянтом строку суд не вбачає.

При вирішенні питання про відповідність касаційної скарги вимогам Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) судом встановлено наступне.

Податковим органом заявлено клопотання про поновлення строку касаційного оскарження, в обґрунтування якого зазначено, що строк касаційного оскарження було пропущено у зв`язку зі звільненням юриста ГУ ДПС у м. Києві, який був відповідальним за супроводження даної справи, а саме ОСОБА_2 . Під час перевірки матеріалів справи, було встановлено, що ОСОБА_2 не було подано, у визначені КАС України строки, касаційну скаргу. Головне управління ДПС у м. Києві, в максимально стислі терміни після виявлення недоліків у роботі ОСОБА_2., бажає використати своє право на касаційне оскарження та звертається до суду касаційної інстанції з клопотанням про поновлення строку на касаційне оскарження ухвали Шостого апеляційного адміністративного суду від 07.02.2025.

В обґрунтування касаційної скарги контролюючим органом вказано, що у клопотанні про поновлення строку на апеляційне оскаржене, наведено комплекс взаємопов`язаних обставин, що об`єктивно унеможливили своєчасне подання апеляційної скарги, а саме: регулярні планові та аварійні відключення електропостачання у місті Києві, нестабільна робота внутрішніх інформаційних систем відповідача, а також суттєві кадрові обмеження, зумовлені дією правового режиму воєнного стану. Зазначені обставини не є абстрактними або надуманими, а мають загальновідомий характер, що підтверджується публічними повідомленнями операторів системи розподілу електроенергії, офіційною інформацією органів державної влади та фактичними умовами функціонування державних органів у період збройної агресії проти України. Вони мають тривалий та системний характер і не залежать від волевиявлення чи процесуальної поведінки суб`єкта владних повноважень. Незважаючи на це, суд апеляційної інстанції, визнаючи сам факт пропуску строку, обмежився загальними міркуваннями щодо необхідності дотримання процесуальних строків та принципу правової визначеності, не надавши оцінки кожній із наведених скаржником причин у сукупності, не з`ясувавши їх вплив на можливість своєчасного вчинення процесуальної дії та не спростувавши їхню об`єктивність. Такий підхід свідчить про формальний розгляд заявленого клопотання, що суперечить вимогам статті 242 КАС України, відповідно до якої судове рішення повинно бути законним і обґрунтованим, а мотивувальна частина має містити оцінку всіх істотних доводів учасників справи

Верховний Суд зауважує, що відповідно до положень частини 1 статті 329 КАС України касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. У разі якщо в судовому засіданні було проголошено скорочене (вступну та резолютивну частини) судове рішення або якщо розгляд справи (вирішення питання) здійснювався без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Частиною 2 статті 329 КАС України передбачено, що учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення.

Відповідно до частини 3 статті 329 КАС України строк на подання касаційної скарги також може бути поновлений у разі його пропуску з інших поважних причин, крім випадків, визначених частиною 5 статті 333 цього Кодексу.

Скаржником не обґрунтовано поважність причин пропуску строку касаційного оскарження більше ніж 11 місяців.

Підстави пропуску строку є поважними, якщо обставини які зумовили такі причини є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що оскаржує судове рішення, та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належними доказами.

Відповідач, маючи намір добросовісної реалізації належного йому права на апеляційне оскарження судового рішення, повинен діяти сумлінно, тобто проявляти добросовісне ставлення до наявних у нього прав і здійснювати їх реалізацію таким чином, щоб забезпечити неухильне виконання своїх обов`язків, встановлених законом або судом для чого, як особа, зацікавлена у поданні апеляційної скарги, має вчиняти усі можливі та залежні від нього дії, використовувати усі наявні засоби та можливості, передбачені законодавством.

Недоліки в організації роботи відповідача не можуть бути визнані такими обставинами, що є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій.

Верховний Суд зауважує, що неналежне виконання посадових обов`язків посадовою особою контролюючого органу не може підміняти собою дотримання строків на касаційне оскарження, встановлених нормами КАС України. Відповідачем у справі є Головне управління ДПС у м. Києві, а не посадова особа контролюючого органу, відповідальна за супроводження в судах даної справи. Також скаржником не надано доказів, що ОСОБА_2 дійсно супроводжував дану справу і був звільнений.

Також слід зауважити, що скаржником продемонстровано неналежне супроводження справи - так, відповідно до інформації з Єдиного державного реєстру судових рішень Головним управлінням ДПС у м. Києві пропущено строк апеляційного оскарження рішення Київського окружного адміністративного суду від 19.11.2024 у справі №320/12865/23, двічі подано апеляційну скаргу на вказане рішення, ухвалами Шостого апеляційного адміністративного суду від 27.01.2025 та від 07.02.2025 відмовлено у відкритті апеляційного провадження на рішення Київського окружного адміністративного суду від 19.11.2024 у справі №320/12865/23.

Таким чином, податковому органу слід надати обґрунтоване клопотання про поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, вказавши поважні підстави його пропуску.

Контролюючим органом не обґрунтовано, в чому саме полягало неправильне застосування норм матеріального права чи порушення норм процесуального права, що призвело до постановлення ухвали про відмову у відкритті апеляційного провадження. Доводи касаційної скарги зводяться до формального висловлення незгоди з прийнятою ухвалою, разом з тим скаржником не спростовано висновки суду, що податковим органом не зазначено поважних причин пропуску строку апеляційного оскарження.

Верховний Суд зазначає, що у касаційній скарзі скаржник повинен навести мотиви незгоди з судовим рішенням з урахуванням передбачених КАС України підстав для його скасування або зміни (статті 351-354 Кодексу) з вказівкою на конкретні висновки суду, рішення якого оскаржується, із одночасним зазначенням норм права (пункт, частина, стаття), які неправильно застосовані цим судом при прийнятті відповідного висновку. Касаційна скарга повинна містити посилання на конкретні порушення відповідної норми (норм) права чи неправильність її (їх) застосування. Скаржник повинен зазначити конкретні порушення, що є підставами для скасування або зміни судового рішення (рішень), які, на його думку, допущені судом при його (їх) ухваленні, та навести аргументи в обґрунтування своєї позиції.

Суд касаційної інстанції не може самостійно визначати підстави касаційного оскарження, такий обов`язок покладено на особу, яка оскаржує судові рішення, оскільки, в ухвалі про відкриття касаційного провадження зазначається підстава (підстави) відкриття касаційного провадження (частина 3 статті 334 КАС України).

З урахуванням змін до КАС України, які набрали чинності 08.02.2020, суд касаційної інстанції переглядає судові рішення в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, а тому відсутність у касаційній скарзі визначених законом підстав касаційного оскарження унеможливлює її прийняття та відкриття касаційного провадження.

Перевіркою змісту поданої у цій справі касаційної скарги встановлено, що у ній не викладені передбачені частиною 4 статті 328 КАС України підстави для оскарження судових рішень в касаційному порядку.

Відтак, скаржнику слід викласти передбачені частиною 4 статті 328 КАС України підстави для касаційного оскарження судових рішень відповідно до приписів пункту 4 частини 2 статті 330 КАС України.

Відповідно до частини 4 статті 330 КАС України до касаційної скарги додається документ про сплату судового збору.

Головним управлінням ДПС у м. Києві документ про сплату судового збору не надано.

Згідно з частиною 1 статті 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

За правилами підпункту 5 пункту 3 частини 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір», за подання до адміністративного суду касаційної скарги на ухвалу суду ставка судового збору становить 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Під дію названої норми підпадають ухвали місцевих та апеляційних адміністративних судів, якими вирішуються питання, пов`язані з процедурою розгляду адміністративної справи, інші процесуальні питання, та якщо ці ухвали можуть бути оскаржені у випадках, установлених процесуальним законом.

Відповідно до статті 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2026 рік» з 1 січня 2026 року встановлено прожитковий мінімум на одну працездатну особу в розрахунку на місяць у розмірі 3328,00 грн.

Касаційну скаргу надіслано через систему «Електронний суд». Відповідно до частини 3 статті 4 Закону України «Про судовий збір» при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Отже, скаржнику слід сплатити 2662,40грн (3328,00грн х 0,8) судового збору та надати до суду оригінал платіжного документа.

Реквізити для сплати судового збору: Отримувач коштів: ГУК у м.Києві/Печерс. р-н/22030102. Код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37993783. Банк отримувача: Казначейство України (ЕАП). Рахунок отримувача: UA0026007. Код класифікації доходів бюджету: 22030102. Найменування податку, збору, платежу: «Судовий збір (Верховний Суд, 055)». Призначення платежу: *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), ВЕРХОВНИЙ СУД (назва відповідного касаційного суду, де розглядається справа, або Велика Палата Верховного Суду), номер справи, у якій сплачується судовий збір.

Згідно з частиною 2 статті 332 КАС України до касаційної скарги, яка не оформлена відповідно до вимог, встановлених статтею 330 цього Кодексу, а також подана особою, яка відповідно до частини 6 статті 18 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються положення статті 169 цього Кодексу.

Відповідно до частини 3 статті 328 КАС України касаційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 329 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху особа має право звернутися до суду касаційної інстанції із заявою про поновлення строків або вказати інші підстави для поновлення строку.

За правилами частини 2 статті 169 КАС України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до вищенаведеного, керуючись статтями 328-330, 332, 355, 359 КАС України,

УХВАЛИВ:

Касаційну скаргу Головного управління ДПС у м. Києві на ухвалу Шостого апеляційного адміністративного суду від 27.01.2025 про відмову у відкритті апеляційного провадження у справі №320/12865/23 залишити без руху.

Установити скаржнику десятиденний строк з дня вручення копії цієї ухвали для усунення недоліків касаційної скарги шляхом подання обґрунтованого клопотання про поновлення пропущеного строку касаційного оскарження, належного викладення підстав касаційного оскарження, сплати судового збору та надання оригіналу платіжного документа.

Роз`яснити, що у разі невиконання вимог цієї ухвали в установлений судом строк касаційна скарга буде повернута або у відкритті касаційного провадження буде відмовлено.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддями та оскарженню не підлягає.

...........................

...........................

...........................

І.А. Васильєва

Р.Ф. Ханова

В.П. Юрченко ,

Судді Верховного Суду