Справа № 520/16375/25
Суддя: Перцова Т.С.
Дата ухвалення: 2026-01-13 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 січня 2026 р. Справа № 520/16375/25
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді: Перцової Т.С.,

Суддів: Жигилія С.П. , Макаренко Я.М. ,

розглянувши в порядку письмового провадження у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою Головного управління ДПС у Харківській області на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 06.10.2025, головуючий суддя І інстанції: Мар`єнко Л.М., м. Харків, повний текст складено 06.10.25 по справі № 520/16375/25

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "ТРЕЙДРЕСУРС"

до Головного управління ДПС у Харківській області, утвореного на правах відокремленого підрозділу Державної податкової служби України

про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ

Товариство з обмеженою відповідальністю «ТРЕЙДРЕСУРС» (далі по тексту позивач) звернулось до Харківського окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління ДПС у Харківській області (далі по тексту ГУ ДПС у Харківській області, відповідач), в якому просило суд:

- визнати протиправним та скасувати рішення №89474 від 07.04.2025 року Комісії Головного управління Державної податкової служби у Харківській області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації, про відповідність Товариства з обмеженою відповідальністю "ТРЕЙДРЕСУРС" критеріям ризиковості платника податку;

- зобов`язати Головне управління Державної податкової служби у Харківській області виключити Товариство з обмеженою відповідальністю "ТРЕЙДРЕСУРС" () з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості.

В обґрунтування позову послалося на необґрунтованість та незаконність оскаржуваного рішення ГУ ДПС у Харківській області про відповідність позивача критеріям ризиковості платника податку, оскільки ТОВ «ТРЕЙДРЕСУРС» у повному обсязі було надано до контролюючого органу пояснення та копії підтверджуючих документів щодо достатності матеріальних та виробничих ресурсів для здійснення господарських операцій, у тому числі тих, що були визначені відповідачем як ризикові.

Наполягав, що оскаржуване рішення винесене із порушенням встановленої законодавством процедури, адже всупереч передбаченій формі рішення, відповідачем, у рішенні № 6301 від 01 лютого 2023 року про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку відповідачем не вказано, на підставі чого було прийнято таке рішення, зокрема: відсутня позначка у колонках «у зв`язку з виявленням обставин та/або отриманням інформації контролюючим органом у процесі поточної діяльності» або «з урахуванням отриманих від платника податку інформації та копій відповідних документів від … р. №». Також, в оскаржуваному рішенні про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку відповідачем в рядку «Податкова інформація» не зазначено суть та характер наявної податкової інформації, що стала підставою для прийняття таких рішень, не ідентифіковано конкретні ризикові операції та/або податкові накладні платника, в яких були зафіксовані такі операції. Натомість контролюючим органом лише процитовано зміст пункт 8 Критеріїв ризиковості платника податків, що не може вважатись обґрунтованим.

Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 06.10.2025 по справі №520/16375/25 адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю "ТРЕЙДРЕСУРС" (пров.Отакара Яроша, буд.16, м.Харків, 61045, ) до Головного управління ДПС у Харківській області, утвореного на правах відокремленого підрозділу Державної податкової служби України (вул.Григорія Сковороди, буд.46, м.Харків, 61057, ) про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії задоволено.

Визнано протиправним та скасовано рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 07.04.2025 №89474 про відповідність платника податку на додану вартість Товариства з обмеженою відповідальністю "ТРЕЙДРЕСУРС" () критеріям ризиковості платника податку.

Зобов`язано Головне управління ДПС у Харківській області, утвореного на правах відокремленого підрозділу Державної податкової служби України виключити Товариство з обмеженою відповідальністю "ТРЕЙДРЕСУРС" () з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості.

Стягнуто за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Харківській області, утвореного на правах відокремленого підрозділу Державної податкової служби України (вул.Пушкінська, буд.46, м.Харків, 61057, ) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "ТРЕЙДРЕСУРС" (пров.Отакара Яроша, буд.16, м.Харків, 61045, ) витрати зі сплати судового збору у розмірі 4844 (чотири тисячі вісімсот сорок чотири) гривні 80 копійок.

Відповідач, не погодившись із вказаним рішенням суду першої інстанції, подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на неправильне застосування судом першої інстанції норм матеріального права, з викладенням висновків, які не відповідають обставинам справи, просить суд апеляційної інстанції скасувати рішення Харківського окружного адміністративного суду від 06.10.2025 у справі № 520/16375/25 за позовом ТОВ «ТРЕЙДРЕСУРС», прийнявши по справі нове судове рішення, яким у задоволенні позову відмовити у повному обсязі.

Апеляційна скарга мотивована твердженнями про прийняття оскаржуваного рішення з неправильним застосуванням норм матеріального права, з викладенням в ньому висновків, які не відповідають обставинам справи, що в силу положень статті 317 КАС України є підставою для скасування оскаржуваного рішення та прийняття нового судового рішення.

Наполягав, що оскільки щодо ТОВ «ТРЕЙДРЕСУРС» наявна податкова інформація, що свідчить про ймовірність задіяння платника у мінімізації сплачених до бюджету сум ПДВ та про можливість віднесення до переліку ризикових, контролюючим органом правомірно прийнято рішення № 89474 від 07.04.2025 про відповідність позивача критеріям ризиковості платника податку.

Вважав неправомірним задоволення позовної вимоги щодо виключення платника податків із переліку ризикових, так як суд в даному випадку перебирає функцію органу ДПС щодо збирання, опрацювання та контролю за своєчасністю та достовірністю сплати коштів до бюджету.

У надісланому до суду апеляційної інстанції відзиві на апеляційну скаргу позивач заперечував проти доводів, викладених в ній, просив рішення суду першої інстанції залишити без змін, як законне та обґрунтоване.

Наполягав, що відповідачем не наведено жодного обґрунтування порушення судом першої інстанції норм процесуального права та неправильного застосування норм матеріального права. Фактично, апеляційна скарга дослівно дублює доводи відповідача, які були ним висловлені у відзиві на позов та яким судом першої інстанцій була надана належна правова оцінка, що свідчить про відсутність підстав для задоволення вимог апеляційної скарги.

Вкотре зазначив, що уся податкова звітність подана позивачем у відповідності до норм податкового законодавства, а здійснення господарської діяльності відбувається відповідно до приписів чинного законодавства України та ряду належним чином оформлених договорів, що не спростовано контролюючим органом. У свою чергу, оспорюване рішення не містять обґрунтувань підстав та причин віднесення позивача до ризикових платників податків відповідно до пункту 8 Критеріїв ризиковості платників податку.

Таким чином, контролюючим органом не належним чином були перевірені усі документи позивача та наявна у запроваджених законодавством реєстрах інформація про платника податку, а рішення № 89474 від 07 квітня 2025 року про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку винесене з порушенням вимог чинного законодавства України.

Відповідно до пункту 3 частини 1 статті 311 КАС України суд апеляційної інстанції може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, у разі подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, які ухвалені в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження).

Згідно з частиною 4 статті 229 КАС України фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Колегія суддів, вислухавши суддю-доповідача, перевіривши в межах апеляційної скарги рішення суду першої інстанції, доводи апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи, вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, з огляду на таке.

Судом першої інстанції встановлено, що Товариство з обмеженою відповідальністю "ТРЕЙДРЕСУРС" (податковий номер 41221350), зареєстроване в Єдиного державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань як суб`єкт господарювання - юридична особа 20.03.2017 за № 0072644.

Основний вид діяльності за КВЕД: 46.21 Оптова торгівля зерном, непереробленим тютюном, насінням і кормами для тварин. Інші види діяльності за КВЕД: 52.29 Інша допоміжна діяльність у сфері транспорту; 49.41 Вантажний автомобільний транспорт; 46.39 Неспеціалізована оптова торгівля продуктами харчування, напоями та тютюновими виробами; 46.14 Діяльність посередників у торгівлі машинами, промисловим устаткованням, суднами та літаками; 46.69 Оптова торгівля іншими машинами й устаткованням; 46.74 Оптова торгівля залізними виробами, водопровідним і опалювальним устаткованням і приладдям до нього; 46.76 Оптова торгівля іншими проміжними продуктами; 73.12 Посередництво в розміщенні реклами в засобах масової інформації.

Підприємство зареєстроване як платник податку на додану вартість - свідоцтво платника №03 від 01.07.2021.

У період з 09.10.2024 по 07.04.2025 року позивач вчиняв господарські операції з придбання та постачання сільськогосподарських культур - пшениці та кукурудзи у наступних контрагентів:

1) Державне підприємство Дослідне господарство "Гонтарівка" Інституту тваринництва Національної академії аграрних наук України договір №17012025 від 17 січня 2025, №07022025 від 07 лютого 2025, та №25022025 від 25 лютого 2025;

2) ФОП ОСОБА_1 договір № 2024-1604К від 16 квітня 2024;

3) ФОП ОСОБА_2 договір № 0307/1П від 03 липня 2024;

4) ФОП ОСОБА_3 договір № 01102024 від 01 жовтня 2024;

5) ФОП ОСОБА_4 договір № 0210/К01 від 02 жовтня 2024;

6) ФОП ОСОБА_5 договір № П10/10/24 від 10 жовтня 2024;

7) ФОП ОСОБА_6 договір № 11-10-2024 від 11 жовтня 2024;

8) ФОП ОСОБА_7 договір № 2024-1310К від 13 жовтня 2024;

9) ФОП ОСОБА_8 договір № 10К-2024 від 10 листопада 2024;

10) ФОП ОСОБА_9 договір № 33 від 13 листопада 2024;

11) ФОП ОСОБА_10 договір № 141101 від 14 листопада 2024;

12) ФОП ОСОБА_11 договір № 1611К від 16 листопада 2024.

Всі вказані вище контрагенти є товаровиробниками сільськогосподарської продукції, мають земельні ділянки необхідні для вирощування відповідних сільськогосподарських культур, що підтверджується відповідними звітами, статистичними відомостями та документами щодо наявності земельних ділянок, наданими позивачем до позовної заяви.

Виконання вищевказаних договорів підтверджується відповідними видатковими накладними, наданими позивачем до суду.

Також, представник позивача у позовній заяві стосовно господарських відносин з Державним підприємством Дослідне господарство "Гонтарівка" Інституту тваринництва Національної академії аграрних наук України зазначив, що за першою подією - постачання товару, складені та зареєстровані в порядку статті 201 ПК України податкові накладні.

Усі ФОП є платниками податків на спрощеній системі оподаткування, не є платниками податку на додану вартість, тому податкові накладні від них не реєструвалися. Однак, ТОВ "ТРЕЙДРЕСУРС", з метою подальшого продажу товару, як платник ПДВ, самостійно поповнив спеціальний рахунок ПДВ з можливістю подальшої реєстрації податкових накладних, що підтверджується витягом №540819 від 05.06.2025 та наданими суду платіжними інструкціями.

На момент звернення до суду у позивача наявна заборгованість по розрахункам із постачальниками - фізичними особами-підприємцями, що підтверджується відповідними актами звірки взаєморозрахунків та оборотно-сальдовими відомостями по 631 рахунку.

Щодо розрахунків із Державним підприємством Дослідне господарство "Гонтарівка" Інституту тваринництва Національної академії аграрних наук України, судом встановлено, що між даним підприємством та ТОВ "СП УКРАГРОТОРГ" були укладені договори відступлення права вимоги (цесії) №31012025 від 31 січня 2025 року, №28022025 від 28 лютого 2025 року, №31032025 від 31 березня 2025 року. За вказаними договорами ТОВ "ТРЕЙДРЕСУРС" сплатив частину боргу на рахунок ТОВ "СП УКРАГРОТОРГ". Загальна сума заборгованості перед ТОВ "СП УКРАГРОТОРГ" на момент подання позову складає 6659536,27 грн.

Крім того, позивач у вказаний період придбав послуги перевезення у ТОВ "ДСТРЕЙД-ІНКОМ" на підставі договору № 0109П від 01 вересня 2022 року. Вказані послуги придбавалися з метою постачання продукції подальшим покупцям. Послуги надані у повному обсязі, що підтверджується відповідними товаро-транспортними накладними та актами наданих послуг.

Щодо реалізації придбаної продукції представник позивача зазначив, що вся куплена сільськогосподарська продукція була реалізована таким покупцям:

1) Товариству з обмеженою відповідальністю "УКРСПЕЦСПИРТ" відповідно до договору №22-2023 від 27 червня 2023 року;

2) Товариству з обмеженою відповідальністю "Д.ТРЕЙДІНГ" відповідно до договору №10-1-2025/023 від 29 січня 2025 року.

Факт реалізації продукції підтверджується видатковими накладними, товарно-транспортними накладними, податковими накладними та платіжними інструкціями, надані до даної позовної заяви.

З метою реалізації придбаної за договорами поставки сільськогосподарської продукції, ТОВ "ТРЕЙДРЕСУРС" уклало зовнішньоекономічні контракти з AVVATERRA AG, а саме: № WUKR-260325P від 26.03.2025 та № WUKR-270325P від 27.03.2025.

Вказані договори фактично є невиконаними, між сторонами укладено додаткові угоди про розірвання контрактів за згодою сторін.

08.04.2025 ТОВ "ТРЕЙДРЕСУРС" через електронний кабінет платника податків отримало рішення комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у Харківській області № 89474 від 07.04.2025 про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості у зв`язку з виявленням обставин та/отриманням інформації контролюючим органом у процесі поточної діяльності.

Підставою прийняття спірного рішення вказано пункт 8 Критеріїв ризиковості платника податку:

01 - постачання/ вивезення за межі митної території України товару, походження якого не прослідковується за ланцюгом придбання, якщо постачальник не є виробником такого товару;

07 - відсутність відомостей щодо сплати сум єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування та/або недостатня кількість трудових ресурсів, необхідних для здійснення господарської операції в обсягах, зазначених у податковій накладній/розрахунку коригування (за відсутності інформації щодо придбання послуг з виконання робіт, необхідних для здійснення);

08 - постачання сільськогосподарської продукції за відсутності придбання такої продукції, сплати земельного податку (сплати єдиного податку для платника податку, який перебуває на спрощеній системі оподаткування четвертої групи) та/або відсутності придбання пального, мінеральних добрив, посівного матеріалу (насіння), засобів захисту рослин, допоміжних послуг з вирощування сільськогосподарської продукції за наявності земельних ділянок;

10 - у податковій звітності платника податку не відображено доходи, нараховані за виконані роботи чи надані послуги та виплачені самозайнятим та/або фізичним особам;

19 - подання платником податку для реєстрацiї податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрi податкових накладних iз метою вивезення за межi митної територiї України товару, до якого застосовується режим експортного забезпечення вiдповiдно до вимог статтi 19 прим.2 Закону України вiд 16 квiтня 1991 року №959-XII "Про зовнiшньоекономiчну дiяльнiсть" (зi змiнами), походження якого не прослiдковується за ланцюгом придбання та платник податку не є виробником такого товару.

Не погоджуючись із вищевказаним рішенням, позивач звернувся до суду з даним адміністративним позовом.

Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції дійшов висновку про те, що оспорюване рішення не містить належних мотивованих підстав віднесення позивача до ризикових платників податків відповідно до пункту 8 Критеріїв ризиковості платників податку, оскільки відповідачем не подано до суду жодних доказів провадження заявником господарської діяльності в умовах та обставинах, які характеризуються ознаками недодержання вимог чинного законодавства України.

Також, судом враховано, що у спірних правовідносинах прийняттю оскаржуваного рішення не передувало подання позивачем на реєстрацію податкової(их) накладної(их), що додатково свідчить про протиправний характер такого рішення, оскільки вирішення питання щодо наявності підстав для віднесення позивача до ризикових платників податків можливо лише після перевірки одержаної від платника податків податкової накладної на предмет наявності підстав для зупинення реєстрації.

З метою належного захисту та відновлення прав позивача, суд дійшов висновку про задоволення позовних вимог шляхом зобов`язання відповідача виключити позивача з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості.

Надаючи правову оцінку встановленим обставинам справи та доводам апеляційної скарги, а також виходячи з меж апеляційного перегляду справи, визначених статтею 308 КАС України, колегія суддів зазначає наступне.

Згідно з частиною 2 статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Пунктом 201.1 статті 201 Податкового кодексу України (далі - ПК України) визначено, що на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, кваліфікованого електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

За приписами пункту 201.16 цієї ж статті реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.

Функціонування Єдиного реєстру податкових накладних (далі за текстом ЄРПН) відбувається в автоматизованому режимі за правилами, визначеними Порядком ведення єдиного реєстру податкових накладних, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 29.12.2010 № 1246 (далі за текстом - Порядок № 1246), а також Порядком електронного адміністрування податку на додану вартість, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 16.10.2014 (далі за текстом - Порядок № 569).

Відповідно до пункту 12 Порядку № 1246 після надходження податкової накладної та/або розрахунку коригування до ДПС в автоматизованому режимі здійснюється їх розшифрування та проводяться перевірки, зокрема : відповідності податкової накладної та/або розрахунку коригування затвердженому формату (стандарту); наявності підстав для зупинення реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування.

Отже, саме в автоматизованому режимі здійснюється перевірка одержаної від платника податків податкової накладної на предмет наявності підстав для зупинення реєстрації.

За визначенням, наведеним у пункті 2 Порядку № 1165, автоматизований моніторинг відповідності податкової накладної/розрахунку коригування критеріям оцінки ступеня ризиків - сукупність заходів та методів, що застосовуються контролюючим органом для виявлення ознак наявності ризиків порушення норм податкового законодавства за результатами проведення автоматизованого аналізу наявної в інформаційних системах контролюючих органів податкової інформації.

Відповідно до пункту 5 Порядку № 1165 платник податку, яким складено та/або подано для реєстрації в Реєстрі податкову накладну/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряється щодо відповідності критеріям ризиковості платника податку (додаток 1), показникам, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку (додаток 2).

Податкова накладна/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряються щодо відповідності відображених у них операцій критеріям ризиковості здійснення операцій (додаток 3).

Додатком 1 до Порядку № 1165 установлено наступні Критерії ризиковості платника податку на додану вартість:

1. Платника податку на додану вартість (далі - платник податку) зареєстровано (перереєстровано) на підставі недійсних (втрачених, загублених) та підроблених документів згідно з інформацією, наявною в контролюючих органах.

2. Платника податку зареєстровано (перереєстровано) в органах державної реєстрації фізичними особами з подальшою передачею (оформленням) у володіння чи управління неіснуючим, померлим, безвісти зниклим особам згідно з інформацією, наявною в контролюючих органах.

3. Платника податку зареєстровано (перереєстровано) в органах державної реєстрації фізичними особами, що не мали наміру провадити фінансово-господарської діяльності або здійснювати повноваження, згідно з інформацією, наданою такими особами.

4. Платника податку зареєстровано (перереєстровано) та ним проваджено фінансово-господарську діяльність без відома і згоди його засновників і призначених у законному порядку керівників згідно з інформацією, наданою такими засновниками та/або керівниками.

5. Платник податку - юридична особа не має відкритих рахунків у банку/небанківського надавача платіжних послуг, крім рахунків у Казначействі (крім бюджетних установ).

6. Платником податку не подано контролюючому органу податкової звітності з податку на додану вартість за два останніх звітних (податкових) періоди всупереч нормампідпункту 16.1.3пункту 16.1 статті 16 та абзацу першого пункту 49.2 і пункту 49.18 статті 49 Податкового кодексу України (далі - Кодекс), з урахуванням вимог підпункту 69.1пункту 69 підрозділу 10 розділу XX Перехідні положення Кодексу.

7. Платником податку на прибуток підприємств не подано контролюючому органу фінансової звітності за останній звітний період всупереч нормам підпункту 16.1.3пункту 16.1 статті 16 та пункту 46.2статті 46 Кодексу, з урахуванням вимог підпункту 69.1пункту 69 підрозділу 10 розділу XX Перехідні положення Кодексу.

8. У контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування.

За приписами пункту 6 Порядку № 1165 у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, яким складено та/або подано податкову накладну/розрахунок коригування для реєстрації в Реєстрі, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація такої податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.

Податкова накладна/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряються щодо відповідності відображених у них операцій критеріям ризиковості здійснення операцій (додаток 3).

Питання відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку розглядається комісією регіонального рівня.

У разі встановлення відповідності платника податку хоча б одному з критеріїв ризиковості платника податку комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Включення платника податку до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.

Платник податку отримує рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку через електронний кабінет у день прийняття такого рішення (додаток 4).

Аналіз вищенаведених норм права дозволяє дійти висновку, що лише після подання платником податку на реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування та встановлення за результатами автоматизованого моніторингу відповідність такого платнику критерію ризиковості відбувається зупинення реєстрація такої податкової накладної/розрахунку коригування.

Разом з цим, у спірних правовідносинах прийняттю оскаржуваного рішення комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у Харківській області № 89474 від 07.04.2025 про відповідність Товариства з обмеженою відповідальністю "ТРЕЙДРЕСУРС" критеріям ризиковості платника податку, не передувало подання позивачем на реєстрацію ані податкової(их) накладної (их) ані розрахунку(ів) коригування.

Відповідачем не заперечується, що оскаржуване рішення прийняте за відсутності висновку контролюючого органу про те, що ТОВ "ТРЕЙДРЕСУРС", як платником податку, складено та/або подано для реєстрації в Реєстрі податкову накладну/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, а відтак перевірка щодо відповідності критеріям ризиковості платника податку (додаток 1), показникам, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку (додаток 2) відносно ТОВ "ТРЕЙДРЕСУРС" була розпочата незаконно та з перевищенням повноважень, наданих контролюючим органом положеннями Порядку № 1165.

Також, колегія суддів враховує, що на виконання абзацу 6 пункту 6 Порядку № 1165 у рішенні повинна бути зазначена підстава та інформація, за якою встановлено відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

У разі відповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку згідно з пунктом 8 додатка 1 у відповідних полях рішення зазначаються детальна інформація, за якою встановлено відповідність критеріям ризиковості платника податку, тип операції (придбання/постачання), період здійснення господарської операції, код згідно з УКТЗЕД/Державним класифікатором/умовним кодом товару, податковий номер платника податку, задіяного в ризиковій операції, дата включення платника податку, задіяного в ризиковій операції, до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку (абзац 7 пункту 6 Порядку № 1165).

У рішенні про відповідність платника податку вимогам пункту 8 додатка 1 комісія регіонального рівня зазначає наявну інформацію, що свідчить про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, виявлену під час моніторингу господарських операцій, відображених у податкових накладних/розрахунках коригування, поданих для реєстрації в Реєстрі, у тому числі податкових накладних/розрахунках коригування, реєстрацію яких зупинено (абзац 8 пункту 6 Порядку № 1165).

Загальними вимогами, які висуваються до актів індивідуальної дії, як актів правозастосування, є їх обґрунтованість та вмотивованість, тобто наведення податковим органом конкретних підстав їх прийняття (фактичних і юридичних), а також переконливих і зрозумілих мотивів їх прийняття.

Невиконання податковим органом законодавчо встановлених вимог щодо змісту, форми, обґрунтованості та вмотивованості акту індивідуальної дії призводить до його протиправності.

Аналогічний висновок наведено у постановах Верховного Суду від 23.10.2018 у справі №822/1817/18, від 02.04.2019 у справі № 822/1878/18.

З огляду на вищевикладене, колегія суддів наголошує, що за відсутності у рішенні про відповідність пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку підстави та детальної інформації (тип операції (придбання/постачання), період здійснення господарської операції, код згідно з УКТЗЕД/Державним класифікатором/умовним кодом товару, податковий номер платника податку, задіяного в ризиковій операції, дата включення платника податку, задіяного в ризиковій операції, до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку), за якою встановлено відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, після подання останнім на реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування, таке рішення підлягає визнанню протиправним та скасуванню.

Суд вважає за доцільне наголосити, що прозорість адміністративних процедур є ефективним запобіжником державному свавіллю. Вмотивоване рішення демонструє особі, що вона була почута, дає стороні можливість апелювати проти нього. Лише за умови прийняття обґрунтованого рішення може забезпечуватися належний публічний та, зокрема, судовий контроль за адміністративними актами суб`єкта владних повноважень.

Про дотримання податковим органом вимог обґрунтованості під час прийняття відповідного акта індивідуальної дії свідчитиме належна мотивація його висновку, зокрема зі встановленням обставин, що мають значення для прийняття певного рішення, а також за умови посилання на докази, якими такі обставини можуть бути підтверджені, із зазначенням причин їх прийняття чи відхилення.

І навпаки, ненаведення мотивів прийнятих рішень «суб`єктивізує» акт державного органу і не дає змоги суду встановити дійсні підстави та причини, за яких цей орган дійшов саме таких висновків, надати їм правову оцінку, та встановити законність, обґрунтованість, пропорційність прийнятого рішення.

Так, у затвердженій формі рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку передбачено необхідність зазначення контролюючим органом однієї із двох підстав для прийняття такого рішення, а саме: у зв`язку з виявленням обставин та/або отриманням інформації контролюючим органом у процесі поточної діяльності або з урахуванням отриманих від платника податку інформації та копій відповідних документів з вказівкою дати та номеру.

Дослідивши зміст спірного рішення від 07.04.2025 № 89474 про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості, колегією суддів встановлено зокрема, що при віднесенні позивача до ризикових платників, Комісією у вказаному рішенні зазначено «у зв`язку з виявленням обставин та/або отриманням інформації контролюючим органом у процесі поточної діяльності».

В рядку «податкова інформація»:

01 - постачання/ вивезення за межі митної території України товару, походження якого не прослідковується за ланцюгом придбання, якщо постачальник не є виробником такого товару;

07 - відсутність відомостей щодо сплати сум єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування та/або недостатня кількість трудових ресурсів, необхідних для здійснення господарської операції в обсягах, зазначених у податковій накладній/розрахунку коригування (за відсутності інформації щодо придбання послуг з виконання робіт, необхідних для здійснення);

08 - постачання сільськогосподарської продукції за відсутності придбання такої продукції, сплати земельного податку (сплати єдиного податку для платника податку, який перебуває на спрощеній системі оподаткування четвертої групи) та/або відсутності придбання пального, мінеральних добрив, посівного матеріалу (насіння), засобів захисту рослин, допоміжних послуг з вирощування сільськогосподарської продукції за наявності земельних ділянок;

10 - у податковій звітності платника податку не відображено доходи, нараховані за виконані роботи чи надані послуги та виплачені самозайнятим та/або фізичним особам;

19 - подання платником податку для реєстрацiї податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрi податкових накладних iз метою вивезення за межi митної територiї України товару, до якого застосовується режим експортного забезпечення вiдповiдно до вимог статтi 19 прим.2 Закону України вiд 16 квiтня 1991 року №959-XII "Про зовнiшньоекономiчну дiяльнiсть" (зi змiнами), походження якого не прослiдковується за ланцюгом придбання та платник податку не є виробником такого товару.

Інформація, за якою встановлена відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку:

Тип операції : постачання; постачання;

Період здійснення господарської операції : з 09.10.2024 по 07.04.2025;

Код згідно з Державним класифікатором продукції та послуг операції, визначеної як ризикова: 1001; 1005;

Податковий номер платника податку, задіяного в ризиковій операції : 41221350;

Дата включення платника податку, задіяного в ризиковій операції, до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку : 07.04.2025.

Разом з цим, у вказаному рішенні не розкрито суть та характер наявної податкової інформації, яка стала підставою для такого висновку, не вказано, які саме товари не відстежуються за ланцюгом постачання та конкретну господарську операцію, за наслідками аналізу якої контролюючий орган дійшов висновку про ризиковість позивача.

До того ж, контролюючим органом, ані в оскаржуваному рішенні, ані до матеріалів справи не надано обґрунтованих пояснень, яких конкретно документів не вистачило задля прийняття позитивного рішення для платника податку.

Колегія суддів зауважує, що лише посилання на наявність у контрагентів позивача ризикових ознак або віднесення їх до переліку ризикових без надання відповідних доказів беззаперечно не може свідчити про ризиковість ТОВ «ТРЕЙДРЕСУРС», оскільки таке б розуміння суперечило б правилу індивідуальної відповідальності платника податків, який Європейський суд з прав людини визначив як «добросовісний платник податків не має зазнавати негативних наслідків через порушення законодавства його контрагентом». В подальшому, у своїх рішеннях ЄСПЛ неодноразово підтримав висновок про неприпустимість притягнення до відповідальності однієї компанії за неправомірні дії іншої компанії, тобто, правило індивідуальної відповідальності платника податків (справа ВАТ «Нефтяная компания ЮКОС» проти РФ (Заява №14092/04); справи «Булвес» АД проти Болгарії» (2009 рік, заява № 3991/03), «Бізнес Супорт Центр» проти Болгарії» (2010 рік, заява № 6689/03), «Компанія «Вестберґа таксі Актіеболаґ» та Вуліч проти Швеції» (заява № 36985/97), «Полторацький проти України» від 29.04.2003 (заява № 38812/97).

Натомість, оспорюване рішення не містить належних мотивувань підстав та причин віднесення позивача до ризикових платників податків відповідно до пункту 8 Критеріїв ризиковості платників податку.

Під час розгляду справи контролюючим органом не подано до ані до суду першої ані до суду апеляційної інстанцій жодних доказів провадження заявником господарської діяльності в умовах та обставинах, які характеризуються ознаками недодержання вимог чинного законодавства України.

При цьому, матеріалами справи підтверджено, що позивачем до контролюючого органу надано достатні документи, які підтверджують реальність господарських операцій позивача із контрагентами у спірний період, за наслідками яких були зареєстровані податкові накладні.

При цьому, на етапі реєстрації таких податкових накладних у відповідача не виникло жодних сумнівів щодо предметності таких операцій.

Також, стверджуючи про відсутність щодо позивача відомостей щодо сплати сум єдиного внеску, достатніх трудових ресурсів та не відображення ним доходів, нарахованих за виконані роботи чи надані послуги та виплачені самозайнятим та/або фізичним особам, відповідач у свою чергу, будь-яких доказів на підтвердження таких обставин не надає.

У свою чергу, наданими ТОВ «ТРЕЙДРЕСУРС» до матеріалів справи доказами у повному обсязі підтверджується наявність достатньої матеріально-технічної бази та сплату обов`язкових податків та зборів.

Згідно з частиною 2 статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Колегія суддів вважає, що не виклавши у спірному рішенні № 89474 від 07.04.2025 розшифрування податкової інформації та не навівши ризикових операцій і назв підприємств, що були задіяні в таких операціях, як це передбачено пунктом 8 Порядку № 1165, відповідач діяв без дотримання власної процедури, не прозоро та не у спосіб, встановлений законом, що виключає можливість мінімізувати ризик помилки у спірних відносинах.

У справі Рисовський проти України Європейський Суд з прав людини підкреслює особливу важливість принципу належного урядування. Цей принцип передбачає, що у разі, коли йдеться про питання загального інтересу, зокрема, якщо справа впливає на такі основоположні права людини, як майнові права, державні органи повинні діяти вчасно та в належний і якомога послідовніший спосіб. Зокрема, на державні органи покладено обов`язок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість і ясність їхніх дій, мінімізують ризик помилок і сприятимуть юридичній визначеності у цивільних правовідносинах, які зачіпають майнові інтереси. Державні органи, які не впроваджують або не дотримуються своїх власних процедур, не повинні мати можливість отримувати вигоду від своїх протиправних дій або уникати виконання своїх обов`язків. Ризик будь-якої помилки державного органу повинен покладатися на саму державу, а помилки не можуть виправлятися за рахунок осіб, яких вони стосуються.

Згідно з частиною 2 статті 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень суб`єктів владних повноважень суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Обов`язок доведення відповідності оскаржених рішень (діяння) закону за критеріями частини 2 статті 2 КАС України, який згідно з частиною 2 статті 77 КАС України покладено саме на відповідача, як суб`єкта владних повноважень, Головним управлінням ДПС у Харківській області, як контролюючим органом не виконано.

З огляду на наведене, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про наявність підстав для скасування рішення Головного управління ДПС у Харківській області № 89474 від 07.04.2025 про відповідність критеріям ризиковості Товариства з обмеженою відповідальністю "ТРЕЙДРЕСУРС", як такого, що прийняте без дотримання вимог частини 2 статті 2 КАС України, необґрунтовано, тобто без урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення, непропорційно та нерозсудливо.

Колегія суддів зауважує, що спосіб відновлення порушеного права має бути ефективним та таким, який виключає подальші протиправні рішення, дії чи бездіяльність суб`єкта владних повноважень, а у випадку невиконання, або неналежного виконання рішення не виникала б необхідність повторного звернення до суду, а здійснювалося примусове виконання рішення.

Така правова позиція узгоджується із висновками Верховного Суду, викладеними у постанові від 08.11.2019 по справі № 227/3208/16-а.

Також, колегія суддів звертає увагу на те, що статтею 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (право на ефективний засіб юридичного захисту) передбачено, що кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження.

При цьому Європейський суд з прав людини у рішенні від 29 червня 2006 року у справі "Пантелеєнко проти України" зазначив, що засіб юридичного захисту має бути ефективним, як на практиці, так і за законом.

У рішенні від 31 липня 2003 року у справі "Дорани проти Ірландії" Європейський суд з прав людини зазначив, що поняття "ефективний засіб" передбачає запобігання порушенню або припиненню порушення, а так само встановлення механізму відновлення, поновлення порушеного права.

При цьому під ефективним засобом (способом) слід розуміти такий, що призводить до потрібних результатів, наслідків, дає найбільший ефект.

Таким чином, ефективний спосіб захисту повинен забезпечити поновлення порушеного права, бути адекватним наявним обставинам та виключати подальше звернення особи до суду за захистом порушених прав.

Враховуючи вищенаведене, колегія суддів вважає, що належним способом захисту порушеного права позивача у спірних відносинах буде саме зобов`язання Головного управління ДПС у Харківській області виключити Товариство з обмеженою відповідальністю "ТРЕЙДРЕСУРС" з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Відповідно до пункту 1 частини 1 статті 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.

Статтею 316 КАС України визначено, що суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

На підставі викладеного, колегія суддів, погоджуючись з висновками суду першої інстанції, вважає, що суд дійшов вичерпних юридичних висновків щодо встановлення фактичних обставин справи і правильно застосував до спірних правовідносин норми процесуального права.

Доводи апеляційної скарги, з наведених вище підстав, висновків суду не спростовують.

Керуючись ч.4 ст.229, ч.4 ст.241, ст.ст.243, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 326-329 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ

Апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Харківській області - залишити без задоволення.

Рішення Харківського окружного адміністративного суду від 06.10.2025 по справі № 520/16375/25 - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її ухвалення та не підлягає касаційному оскарженню, крім випадків, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України.

Головуючий суддя Т.С. Перцова
Судді С.П. Жигилій Я.М. Макаренко