Справа № 120/17393/24
Суддя: Віятик Наталія Володимирівна
Дата ухвалення: 2026-01-13 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Вінниця

13 січня 2026 р. Справа № 120/17393/24

Вінницький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Віятик Наталії Володимирівни, розглянувши у письмовому провадженні в порядку спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом Квартирно-експлуатаційного відділу м. Вінниці до Північного офісу Держаудитслужби в особі управління Північного офісу Держаудитслужби у Вінницькій області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні позивача Товариство з обмеженою відповідальністю "Хмільницька будівельна компанія" про визнання протиправним та скасування висновку

ВСТАНОВИВ:

До Вінницького окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов Квартирно-експлуатаційного відділу м. Вінниці до Північного офісу Держаудитслужби в особі управління Північного офісу Держаудитслужби у Вінницькій області про визнання протиправним та скасування висновку.

Позовні вимоги мотивовані протиправністю прийняття відповідачем висновку про результати моніторингу закупівлі №UA-2024-11-01-012540-а від 23.12.2024.

Ухвалою судом відкрито провадження у справі та вирішено розгляд справи здійснювати в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін в порядку визначеному статтею 262 КАС України.

Крім того, цією ж ухвалою вирішено залучити до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні позивача Товариство з обмеженою відповідальністю "Хмільницька будівельна компанія" (вул. Промислова, 4, с. Широка Гребля, Хмільницький район, Вінницька область, 22065, ).

10.01.2025 до суду надійшли пояснення ТОВ "Хмільницька будівельна компанія" в яких просить адміністративний позов задовольнити. Зокрема вказує, що в обґрунтування Висновку Держаудитслужба зазначає, що у ТОВ "Хмільницька будівельна компанія" відсутня ліцензія на право виконання робіт, а тому пропозиція мала бути відхилена згідно підпункту 2 пункту 44 Особливостей, тобто як така, що не відповідає умовам технічної специфікації та іншим вимогам щодо предмета закупівлі тендерної документації, крім невідповідності в інформації та/або документа. Утім, таке твердження відповідача не відповідає дійсності та умовам тендерної документації. У ТОВ «Хмільницька будівельна компанія» наявна чинна ліцензія Державної архітектурно-будівельної інспекції України від 09.06.2017 року № 25-Л на провадження господарської діяльності з будівництва об`єктів. Окрім цього, з огляду на вимоги тендерної документації та з урахуванням вимог Постанови КМУ № 314 від 18 березня 2022.р «Деякі питання забезпечення провадження господарської діяльності в умовах воєнного стану» Товариством 04 листопада 2024 року (до подання тендерної пропозиції) було отримано Декларацію № 091380/24 про провадження господарської діяльності, що підтверджує у період воєнного стану та протягом трьох місяців з дня його припинення чи скасування, наявність ліцензії на провадження господарської діяльності з будівництва всіх об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з середніми (СС2) наслідками. Також, додатковим підтвердженням застосування цієї декларації саме на об`єкті проведення капітального ремонту в останній зазначено місце провадження господарської діяльності, адреса місця провадження господарської діяльності, а саме: Вінницька обл., Хмільницький р-н, с. Широка Гребля, Хмільницька ТГ, будівля №90/38 (технічний будинок) с. Широка Гребля.

Третя особа вважає, що встановлення такого способу усунення, як "припинення зобов`язань за договором", ніби порушень є не припустимим та прямо завдає шкоди їхнім інтересам, як стороні господарського договору, та призведе до порушення принципу правової визначеності і свідчитиме про втручання органу державного фінансового контролю в права ТОВ "Хмільницька будівельна компанія", оскільки припинення, зміна або розірвання договору допускається лише за згодою сторін або за рішенням суду на вимогу однієї із сторін.

Третя особа зауважує, що ТОВ "Хмільницька будівельна компанія" в повній мірі виконує взяті на себе за договором зобов`язання, а тому підстав для припинення/розірвання договору не вбачає, та вважає висновок про результати моніторингу процедури закупівлі робіт з: «капітального ремонту будівлі №90/38 (технічний будинок) с. Широка Гребля» (класифікація за ДК 021:2015: 45450000-6 Інші завершальні будівельні роботи), оголошення про проведення закупівлі за № UA-2024-11-01-012540-a, незаконним та необґрунтованим і таким, що підлягає скасуванню.

17.01.2025 подано відзив на позовну заяву, в якому відповідач просить відмовити в задоволенні даного позову. Зокрема зазначає, що КЕВ у пункті 11 додатку 1 тендерної документації встановив вимогу щодо обов`язкової наявності в учасника ліцензії за наступними кодами видів будівництва: 1.00.00 «Будівельні та монтажні роботи загального призначення»; 2.01.00 «Монтаж внутрішніх інженерних мереж, систем, приладів і засобів вимірювання, іншого обладнання». Однак моніторингом установлено, що у ліцензії від 09.06.2017 №25-Л, виданої Державною архітектурно-будівельною інспекцією України учаснику ТОВ «Хмільницька будівельна компанія», яку розміщено ним в складі своїх тендерних пропозицій закупівель за номерами ID: UA-2024-11-15-015152-a, UA-2024-05-13-008618-a, UA-2024-03-04-011331-a, відсутня інформація щодо коду виду будівництва: 2.01.00 «Монтаж внутрішніх інженерних мереж, систем, приладів і засобів вимірювання, іншого обладнання». Вищезазначене свідчить про недотримання учасником вимог пункту 11 додатку 1 тендерної документації щодо обов`язкової наявності ліцензії за наступним кодом виду будівництва: 2.01.00 «Монтаж внутрішніх інженерних мереж, систем, приладів і засобів вимірювання, іншого обладнання».

Також відповідач зауважує, що при проведенні моніторингу процедури закупівлі, Управлінням виявлено порушення пункту 10 частини 1 статті 10 Закону №922. Замовник самостійно та безоплатно через авторизовані електронні майданчики оприлюднює в електронній системі закупівель у порядку, встановленому Уповноваженим органом та цим Законом, інформацію про закупівлю, а саме договір про закупівлю та всі додатки до нього (у тому числі документи, що містять інформацію про ціни на матеріальні ресурси) у машинозчитувальному форматі - протягом трьох робочих днів з дня його укладення, згідно з пунктом 10 частини 1 статті 10 Закону №922. Позивач на порушення вимог пункту 10 частини 1 статті 10 Закону №922 не оприлюднив Договір та додатки до нього, а також документи, що містять інформацію про ціни на матеріальні ресурси у машинозчитувальному форматі.

21.01.2025 позивачем подано відповідь на відзив, в якій виклав свої пояснення та заперечення щодо позиції відповідача.

Так, позивач зазначає, що згідно з Наказом Північного офісу Держаудитслужби України в особі Управління Північного офісу Державної аудиторської служби України у Вінницькій області від 02.12.2024 року №101-з, вказаним органом прийнято рішення про початок моніторингу саме закупівлі № UA-2024-11-01-012540-a, проведеної квартирно-експлуатаційним відділом м. Вінниця, а не закупівель № UA-2024-11-15-015152-a, UA-2024-05-13- 008618-a, UA-2024-03-04-011331-a. Таким чином, безпідставним є посилання відповідача на документи, розміщені в інших оголошеннях про проведення закупівель, які не були та не можуть бути предметом дослідження в рамках проведеного моніторингу.

Також позивач зауважує, що відповідач жодним чином не спростовує наявності у учасника-переможця ТОВ «Хмільницька будівельна компанія» відповідної Декларації № 091380/24 про провадження господарської діяльності, інформацію про яку було надано в складі його пропозиції та досліджено, але свідомо проігноровано відповідачем в рамках моніторингу і як наслідок у відзиві на позовну заяву. Така позиція відповідача є абсолютно логічною, оскільки визнання факту наявності відповідної декларації (ліцензії) на виконання всіх видів робіт без обмежень, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з середніми (СС2) наслідками є по суті визнання необґрунтованості та незаконності оскаржуваного Висновку.

Аналогічним є ігнорування фактів, викладених в позовній заяві щодо класу наслідків об`єкту виконання робіт, який згідно додатку 1 до тендерної документації відноситься до СС-1 (незначні наслідки), тобто взагалі не потребує жодної ліцензій на їх виконання.

Ігнорування фактів викладених в позові, щодо втрати чинності постанови КМУ від 30 березня 2016 р. за № 256, якою затверджено перелік видів робіт із провадження господарської діяльності з будівництва об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів із середніми та значними наслідками, які підлягають ліцензуванню, зокрема за кодами видів будівництва 1.00.00 «Будівельні та монтажні роботи загального призначення; 2.01.00 "Монтаж внутрішніх інженерних мереж, систем приладів і засобів вимірювання, іншого обладнання".

Позивач звертає увагу, що відповідачем виключно продубльовано викладену у оскаржуваному висновку позицію, а тому такі заперечення мають бути оцінені судом критично, оскільки не містять в собі жодних доказів та/або норм права щодо спростування наведених позивачем обставин та правових підстав позову. Отже, учасником-переможцем ТОВ «Хмільницька будівельна компанія» повністю виконано вимоги тендерної документації в цій частині, а тому підстави для відхилення його позиції відсутні.

Щодо порушення позивачем п. 10 ч.1 ст. 10 ЗУ «Про публічні закупівлі», а саме розміщення договору в машинозчитувальному форматі. Так, відповідач у відзиві зазначає: «крім цього, зазначаємо, що згідно з пунктом 15 Порядку розміщення інформації про публічні закупівлі, затвердженого наказом Мінекономіки від 11.06.2020 №1082, договір про закупівлю, додатки до договору про закупівлю, зміни до договору про закупівлю розміщуються замовником в ЕСЗ у форматі PDF». Аналогічна позиція, висвітлена і позивачем в обґрунтування підстав для скасування Висновку в частині порушень нерозміщення інформації у форматі іншому, а ніж передбаченому означеним Наказом №1082.

Поруч з цим, ґрунтуючись виключно на суб`єктивному баченні, відповідач зазначає про необхідність керуватись не Наказом №1082, який затверджує єдино можливий порядок розміщення інформації про публічні закупівлі та визначає формат розміщення договору та додатків до нього (PDF), а керуватись Постановою КМУ №835 від 21.10.2015 року, яка затверджує положення щодо формату і структури наборів даних, що підлягають оприлюдненню у формі відкритих даних, періодичність оновлення та порядок їх оприлюднення, а також перелік таких наборів даних, серед розпорядків у яких відсутній позивач.

Щодо листа Міністерства економіки України від 27.11.2024 №3323- 04//84579-06 про внесення змін до Закону України «Про публічні закупівлі», то позивач вказує, щоозначений лист не є нормами права та містить виключно роз`яснювальний (інформаційний) порядок.

Також позивач зазначає, що відповідачем не визначено конкретний захід (варіант поведінки), який слід вжити КЕВ м. Вінниця для усунення порушень, оскільки п. 3 розділу ІІІ Наказу № 552 від 08.09.2020 року «Про затвердження форми висновку про результати моніторингу процедури закупівлі та порядку його заповнення» встановлено що у разі виявлення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель відповідач повинен був зазначити посилання на структурну одиницю компетенційного нормативно-правового акта, на підставі якого орган державного фінансового контролю зобов`язує замовника усунути у встановленому законодавством порядку такі порушення, а також зобов`язання щодо їх усунення. Натомість, відповідач у висновку обмежується лише посиланням на наступне: «з огляду на встановлені порушення законодавства у сфері публічних закупівель та керуючись статтями 5 та 10 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» та статтею 8 Закону України «Про публічні закупівлі» Держаудитслужба зобов`язує здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень шляхом припинення зобов`язань за договором та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів.

24.01.2025 подано заперечення на відповідь на відзив, в якому відповідач зазначає про необґрунтованість доводів позивача, викладених у заявах по суті справи та вважає їх такими, що не відповідають дійсності та просить відмовити у задоволенні позову в повному обсязі.

Суд дослідив матеріали справи, всебічно і повно з`ясував усі фактичні обставини, об`єктивно оцінив докази, які мають юридичне значення для вирішення спору по суті та встановив таке.

01 листопада 2024 року на веб-порталі Уповноваженого органу з питань закупівель позивачем оголошено про проведення відкритих торгів на закупівлю робіт з: «Капітального ремонту будівлі №90/38 (технічний будинок) с. Широка Гребля». (Класифікація за ДК 021:2015: 45450000-6 Інші завершальні будівельні роботи).

Оголошення про проведення закупівлі оприлюднене на веб-порталі Уповноваженого органу з питань закупівель за № UA-2024-11-01-012540-a.

Разом з оголошенням про проведення закупівлі опубліковано тендерну документацію з додатками, з урахуванням змін.

17 листопада 2024 року відбулось розкриття тендерної пропозиції одного учасника, третьої особи: товариства з обмеженою відповідальністю «Хмільницька будівельна компанія» .

Протокольним рішенням № 1-П уповноваженої особи позивача від 18 листопада 2024 року проведено розгляд тендерної пропозиції учасника ТОВ «Хмільницька будівельна компанія» на відповідність вимогам тендерної документації та визнано останнього переможцем процедури закупівлі.

В цей самий день, на веб-порталі Уповноваженого органу з питань закупівель розміщено повідомлення про намір укласти договір.

29 листопада 2024 року між позивачем квартирно-експлуатаційним відділом м. Вінниця та товариством з обмеженою відповідальністю «Хмільницька будівельна компанія» укладено договір підряду №8626 "Капітальний ремонт будівлі №90/38 (технічний будинок) с. Широка Гребля".

02.12.2024 згідно з Наказом Управління Північного офісу Держаудитслужби у Вінницький області від 02.12.2024 року №101-з "Про початок моніторингу закупівель" з підстав інформації, отриманої від органів державної влади, народних депутатів України, органів місцевого самоврядування інформації, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, розпочато моніторинг закупівлі № UA-2024-11-01-012540-a, проведеної квартирно-експлуатаційним відділом м. Вінниця.

За результатами моніторингу встановлено, що в додатку 1 тендерної документації Замовник визначив перелік документів та/або інформації, які подаються учасником процедури закупівлі у складі тендерної пропозиції.

У пункті 5.2 додатку 1 тендерної документації Замовник встановив вимогу щодо подання достовірної інформації у вигляді довідки довільної форми, з зазначенням даних про наявність чинної ліцензії або документа дозвільного характеру на провадження виду господарської діяльності, якщо отримання дозволу або ліцензії на провадження такого виду діяльності передбачено законом. Замість довідки довільної форми учасник може надати чинну ліцензію або документ дозвільного характеру.

На виконання зазначеної вимоги учасник ТОВ «Хмільницька будівельна компанія» у складі тендерної пропозиції надав довідку від 12 листопада 2024 року №13 (файл 12. Довідка щодо ліцензії.pdf), в якій повідомив про наявність чинної ліцензії Державної архітектурної-будівельної інспекції України від 09 червня 2017 року №25-Л на провадження господарської діяльності з будівництва об`єктів, а також про те, що виконання робіт на об`єкті будівництва, за класом наслідків належить до СС1, що не відноситься до переліку видів діяльності, які підлягають обов`язковому ліцензуванню.

Окрім того, у пункті 11 додатку 1 тендерної документації Замовник встановив вимогу щодо обов`язкової наявності в учасника ліцензії за наступними кодами видів будівництва: 1.00.00 «Будівельні та монтажні роботи загального призначення»; 2.01.00 «Монтаж внутрішніх інженерних мереж, систем, приладів і засобів вимірювання, іншого обладнання».

Водночас моніторингом установлено, що у ліцензії від 09 червня 2017 року №25-Л, виданої Державною архітектурно-будівельною інспекцією України учаснику ТОВ «Хмільницька будівельна компанія», яку розміщено ним в складі своїх тендерних пропозицій закупівель за номерами ID: UA-2024-11-15-015152-a, UA-2024-05-13-008618-a, UA-2024-03-04-011331-a, відсутня інформація щодо коду виду будівництва: 2.01.00 «Монтаж внутрішніх інженерних мереж, систем, приладів і засобів вимірювання, іншого обладнання».

Отже, учасник не дотримався вимог пункту 11 додатку 1 тендерної документації щодо обов`язкової наявності ліцензії за наступним кодом виду будівництва: 2.01.00 «Монтаж внутрішніх інженерних мереж, систем, приладів і засобів вимірювання, іншого обладнання».

На запит Управління Північного офісу Держаудитслужби у Вінницькій області від 10 грудня 2024 року про надання пояснень, зокрема, щодо виконання даної вимоги тендерної документації учасником, якого обрано переможцем, Замовник пояснив, що «Згадуваний в запиті пункт 11 додатку 1 тендерної документації не містить вимоги Замовника щодо надання копії чинної ліцензії за наступними кодами видів будівництва: 1.00.00 «Будівельні та монтажні роботи загального призначення»; 2.01.00 «Монтаж внутрішніх інженерних мереж, систем, приладів і засобів вимірювання, іншого обладнання», а містить лише вказівку про обов`язкову наявність в учасника Ліцензії з такими кодами. Таким чином, умовами тендерної документації було передбачено надання потенційними учасниками виключно довідки в довільній формі, у якій зазначити дані про наявність чинної ліцензії або документа дозвільного характеру на провадження виду господарської діяльності і лише замість довідки учасник може надати чинну ліцензію або документ дозвільного характеру. На виконання означених вимог тендерної документації учасником-переможцем ТОВ «Хмільницька будівельна компанія» надано в складі пропозиції файл: «12. Довідка щодо ліцензії», який містить довідку за вих. №13 від 12 листопада 2024 року, за змістом якої у останнього наявна чинна ліцензія Державної архітектурно-будівельної інспекції України від 09 червня 2017 року №25-Л на провадження господарської діяльності з будівництва об`єктів та наявна декларація №091380/24 про провадження господарської діяльності, яка з урахуванням вимог Постанови Кабінету Міністрів України №314 від 18 березня 2022 року «Деякі питання забезпечення провадження господарської діяльності в умовах воєнного стану» підтверджує у період воєнного стану та протягом трьох місяців з дня його припинення чи скасування, наявність ліцензії на провадження господарської діяльності з будівництва всіх об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з середніми (СС2) наслідками».

Водночас надане Замовником пояснення не спростовує виявленого порушення, оскільки у пункті 11 додатку 1 тендерної документації встановлено чітку вимогу щодо обов`язкової наявності в учасника ліцензії за визначеними кодами видів будівництва.

Окрім того, учасник ТОВ «Хмільницька будівельна компанія» не скористався правом наданим пунктом 55 Постанови №1178 та не оскаржив зазначені умови тендерної документації до органу оскарження, а Замовник не перевірив інформацію, що є доступною в електронній системі закупівель.

З огляду на викладене, Замовник на порушення вимог абзацу 2 підпункту 2 пункту 44 Постанови №1178 не відхилив тендерну пропозицію учасника процедури закупівлі ТОВ «Хмільницька будівельна компанія» як таку, що не відповідає умовам технічної специфікації та іншим вимогам щодо предмета закупівлі тендерної документації, крім невідповідності в інформації та/або документах, що може бути усунена учасником процедури закупівлі відповідно до пункту 43 Постанови №1178, а натомість уклав з ним Договір.

Також моніторингом установлено, що Замовник на порушення вимог пункту 10 частини першої статті 10 Закону не оприлюднив Договір та додатки до нього, а також документи, що містять інформацію про ціни на матеріальні ресурси у машинозчитувальному форматі.

Слід відмітити, що відповідно до абзацу 6 пункту 2 Положення про набори даних, які підлягають оприлюдненню у формі відкритих даних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 21 жовтня 2015 року №835, машиночитаний формат - формат даних, структурований таким чином, що дає змогу ідентифікувати, перетворювати та отримувати конкретні дані, включаючи окремі факти та їх внутрішню структуру, без участі людини.

Тобто це дані у форматі, який може бути автоматично прочитаний та оброблений комп`ютером, наприклад, як DOC(Х), CSV, JSON, XML тощо.

Також, до машиночитаного формату відноситься pdf, що був перетворений з word. При цьому, сканований pdf не є машиночитаним форматом.

23.12.2024 відповідачем оприлюднено висновок про результати моніторингу процедури закупівлі № UA-2024-11-01-012540-a, в якому встановлено порушення вимог:

- абзацу 2 підпункту 2 пункту 44 Постанови №1178 (не відхилив тендерну пропозицію учасника процедури закупівлі ТОВ «Хмільницька будівельна компанія» як таку, що не відповідає умовам технічної специфікації та іншим вимогам щодо предмета закупівлі тендерної документації, крім невідповідності в інформації та/або документах, що може бути усунена учасником процедури закупівлі відповідно до пункту 43 Постанови №1178, а натомість уклав з ним Договір);

- пункту 10 частини 1 статті 10 Закону № 922-VIII (не оприлюднення Договору та додатків до нього, а також документів, що містять інформацію про ціни на матеріальні ресурси у машинозчитувальному форматі).

Висновком зобов`язано КЕВ м. Вінниця здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень шляхом припинення зобов`язань за договором та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів.

25.12.2024 позивачем оприлюднено заперечення до висновку про результати моніторингу закупівлі від 23.12.2024.

Не погоджуючись з вказаним висновком відповідача, позивач звернувся з цим позовом до суду.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, що виникли, суд враховує наступне.

Завданням адміністративного судочинства відповідно до ч. 1 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України (КАС України) є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з Положенням про Державну аудиторську службу України, затвердженого постановою КМУ №43 від 03.02.2016 (далі Положення №43), Держаудитслужба є центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю. Відповідно до п.п. 3 п. 4 Положення №43, Держаудитслужба реалізує державний фінансовий контроль через здійснення, зокрема, моніторингу закупівель. Згідно з п. 7 Положення №43, Держаудитслужба здійснює свої повноваження безпосередньо і через утворені міжрегіональні територіальні органи, яким є Відповідач.

Правові та організаційні засади здійснення державного фінансового контролю визначає Закон України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» № 2939-ХІІ.

Стаття 5 цього Закону встановлює, що контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється, зокрема, шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України "Про публічні закупівлі".

Правові та економічні засади закупівель визначає Закон України «Про публічні закупівлі» № 922-VIII (далі Закон № 922-VIII). Метою цього Закону є забезпечення ефективного та прозорого здійснення закупівель (преамбула Закону).

Як установлено частиною першою статті 8 Закону №922-VIII, моніторинг процедури закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його міжрегіональні територіальні органи (далі - органи державного фінансового контролю). Моніторинг процедури закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та його дії.

Відповідно до п. 14 ч. 1 ст. 1 Закону № 922-VIII, моніторинг процедури закупівлі - аналіз дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель під час проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та протягом його дії з метою запобігання порушенням законодавства у сфері публічних закупівель.

Положеннями пункту 4 частини другої статті 8 Закону №922-VIII визначено, що рішення про початок моніторингу процедури закупівлі приймає керівник органу державного фінансового контролю або його заступник (або уповноважена керівником особа), зокрема за наявності виявлених органом державного фінансового контролю ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель.

Згідно з ч. 6 ст. 8 Закону № 922-VIII за результатами моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу процедури закупівлі (далі - висновок), що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.

Частина 7 цієї ж статті визначає, що у висновку обов`язково зазначаються:

1) найменування, місцезнаходження та ідентифікаційний код замовника в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, щодо якого здійснювався моніторинг процедури закупівлі;

2) назва предмета закупівлі із зазначенням коду за Єдиним закупівельним словником (у разі поділу на лоти такі відомості повинні зазначатися щодо кожного лота) та назви відповідних класифікаторів предмета закупівлі і частин предмета закупівлі (лотів) (за наявності) та його очікувана вартість;

3) унікальний номер оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєний електронною системою закупівель, та/або унікальний номер повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі;

4) опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого за результатами моніторингу процедури закупівлі;

5) зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.

У висновку може зазначатися додаткова інформація, визначена органом державного фінансового контролю.

Якщо за результатами моніторингу процедури закупівлі не виявлено порушень законодавства у сфері публічних закупівель, у висновку зазначається інформація про відсутність порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.

Якщо під час моніторингу, за результатами якого виявлено ознаки порушення законодавства у сфері публічних закупівель, було відмінено тендер чи визнано його таким, що не відбувся, орган державного фінансового контролю зазначає опис порушення без зобов`язання щодо усунення такого порушення.

Якщо за результатами моніторингу процедури закупівлі виявлено ознаки порушення законодавства, вжиття заходів щодо яких не належить до компетенції органу державного фінансового контролю, про це письмово повідомляються відповідні державні органи.

Згідно з частинами десятою - одинадцятою статті 8 Закону №922-VIII, у разі незгоди замовника з інформацією, викладеною у висновку, він має право оскаржити висновок до суду протягом 10 робочих днів з дня його оприлюднення, про що зазначається в електронній системі закупівель протягом наступного робочого дня з дня оскарження висновку до суду.

Якщо замовник не усунув визначене у висновку порушення, що призвело до невиконання ним вимог, передбачених цим Законом, а також висновок не оскаржено до суду, орган державного фінансового контролю після закінчення строку на оскарження до суду, визначеного у частині десятій цієї статті, за результатами моніторингу вчиняє дії щодо притягнення до адміністративної відповідальності за порушення законодавства у сфері публічних закупівель.

Наведене дає підстави для висновку, що вимоги, визначені у висновку органу державного фінансового контролю, є обов`язковими до виконання замовником. Невиконання цих вимог є підставою для притягнення до адміністративної відповідальності за порушення законодавства у сфері публічних закупівель. Проте у разі незгоди замовника з інформацією, викладеною у висновку, останній має право оскаржити його до суду.

На період дії правового режиму воєнного стану закупівлі проводяться з урахуванням Особливостей здійснення публічних закупівель, затверджених постановою КМУ № 1178 (далі Особливості № 1178). Ці особливості встановлюють порядок та умови здійснення публічних закупівель (далі - закупівлі) товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України Про публічні закупівлі (далі - замовники), із забезпеченням захищеності таких замовників від воєнних загроз на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування.

Як визначено пунктом 3 Особливостей №1178 здійснення публічних закупівель, замовники, що зобов`язані здійснювати публічні закупівлі товарів, робіт і послуг відповідно до Закону, проводять закупівлі відповідно до Закону з урахуванням цих особливостей.

Розгляд та оцінка тендерних пропозицій здійснюються відповідно до статті 29 Закону (положення частин другої, дванадцятої, шістнадцятої, абзаців другого і третього частини п`ятнадцятої статті 29 Закону не застосовуються) з урахуванням положень пункту 43 цих особливостей (п. 41 Особливостей №1178).

Відповідно до пункту 43 Особливостей №1178, якщо замовником під час розгляду тендерної пропозиції учасника процедури закупівлі виявлено невідповідності в інформації та/або документах, що подані учасником процедури закупівлі у тендерній пропозиції та/або подання яких передбачалося тендерною документацією, він розміщує у строк, який не може бути меншим, ніж два робочі дні до закінчення строку розгляду тендерних пропозицій, повідомлення з вимогою про усунення таких невідповідностей в електронній системі закупівель.

Під невідповідністю в інформації та/або документах, що подані учасником процедури закупівлі у складі тендерної пропозиції та/або подання яких вимагається тендерною документацією, розуміється у тому числі відсутність у складі тендерної пропозиції інформації та/або документів, подання яких передбачається тендерною документацією (крім випадків відсутності забезпечення тендерної пропозиції, якщо таке забезпечення вимагалося замовником, та/або відсутності інформації (та/або документів) про технічні та якісні характеристики предмета закупівлі, що пропонується учасником процедури в його тендерній пропозиції). Невідповідністю в інформації та/або документах, які надаються учасником процедури закупівлі на виконання вимог технічної специфікації до предмета закупівлі, вважаються помилки, виправлення яких не призводить до зміни предмета закупівлі, запропонованого учасником процедури закупівлі у складі його тендерної пропозиції, найменування товару, марки, моделі тощо.

Замовник не може розміщувати щодо одного і того ж учасника процедури закупівлі більше ніж один раз повідомлення з вимогою про усунення невідповідностей в інформації та/або документах, що подані учасником процедури закупівлі у складі тендерної пропозиції, крім випадків, пов`язаних з виконанням рішення органу оскарження.

Відповідно до пп. 2 п. 44 Особливостей №1178 замовник відхиляє тендерну пропозицію із зазначенням аргументації в електронній системі закупівель у разі, коли тендерна пропозиція, зокрема, не відповідає умовам технічної специфікації та іншим вимогам щодо предмета закупівлі тендерної документації, крім невідповідності в інформації та/або документах, що може бути усунена учасником процедури закупівлі відповідно до пункту 43 цих особливостей.

Оцінюючи виявлені управлінням Північного офісу Держаудитслужби у Вінницькій області порушення, суд зазначає таке.

Щодо порушення абзацу 2 підпункту 2 пункту 44 Постанови №1178 (КЕВ м. Вінниця не відхилив тендерну пропозицію учасника процедури закупівлі ТОВ «Хмільницька будівельна компанія» як таку, що не відповідає умовам технічної специфікації та іншим вимогам щодо предмета закупівлі тендерної документації, крім невідповідності в інформації та/або документах, що може бути усунена учасником процедури закупівлі відповідно до пункту 43 Постанови №1178, а натомість уклав з ним Договір), суд вказує таке.

Відповідно до п. 31-32 ст. 1 Закону №922-VIII передбачено, що тендерна документація - документація щодо умов проведення тендеру, що розробляється та затверджується замовником і оприлюднюється для вільного доступу в електронній системі закупівель; тендерна пропозиція - пропозиція щодо предмета закупівлі або його частини (лота), яку учасник процедури закупівлі подає замовнику відповідно до вимог тендерної документації.

Згідно п. 41 Особливостей №1178 розгляд та оцінка тендерних пропозицій здійснюються відповідно до статті 29 Закону (положення частин другої, дванадцятої, шістнадцятої, абзаців другого і третього частини п`ятнадцятої статті 29 Закону не застосовуються) з урахуванням положень пункту 43 цих особливостей.

Частиною 9 статті 29 Закону №922-VIII визначено, що після оцінки тендерних пропозицій замовник розглядає на відповідність вимогам тендерної документації/оголошення про проведення спрощеної закупівлі тендерну пропозицію, яка визначена найбільш економічно вигідною.

Разом з тим, пунктом 1 розділу 3 тендерної пропозиції передбачено, що тендерна пропозиція подається в електронній формі через електронну систему закупівель шляхом заповнення електронних форм з окремими полями, у яких зазначається інформація про ціну, інші критерії оцінки (у разі їх встановлення замовником), інформація від учасника процедури закупівлі про його відповідність кваліфікаційним (кваліфікаційному) критеріям (у разі їх (його) встановлення), наявність/відсутність підстав, установлених у пункті 47 Особливостей і в тендерній документації, та шляхом завантаження необхідних документів, що вимагаються замовником у тендерній документації.

Підпунктом 8 п. 2 розділу оцінка тендерних пропозицій передбачено, що якщо вимога в тендерній документації встановлена декілька разів, учасник / переможець може подати необхідний документ або інформацію один раз.

Водночас, п. 5.2. додатку №1 до тендерної документації встановлено, що учасник надає достовірну інформацію у вигляді довідки довільної форми, у якій зазначити дані про наявність чинної ліцензії або документа дозвільного характеру на провадження виду господарської діяльності, якщо отримання дозволу або ліцензії на провадження такого виду діяльності передбачено законом.

При цьому, наявні два застереження наступного змісту:

1. Надається лише у разі, якщо отримання дозволу або ліцензії на провадження такого виду господарської діяльності передбачено законом;

2. Замість довідки довільної форми учасник може надати чинну ліцензію або документ дозвільного характеру.

У свою чергу, п. 11 додатку 1 тендерної документації не містить вимоги Замовника щодо надання копії чинної ліцензії за наступними кодами видів будівництва: 1.00.00 «Будівельні та монтажні роботи загального призначення»; 2.01.00 «Монтаж внутрішніх інженерних мереж, систем, приладів і засобів вимірювання, іншого обладнання», а містить лише вказівку про обов`язкову наявність в Учасника Ліцензії з такими кодами.

Таким чином, суд приходить до висновку, що умовами тендерної документації було передбачено надання потенційними учасниками виключно довідки в довільній формі, у якій зазначити дані про наявність чинної ліцензії або документа дозвільного характеру на провадження виду господарської діяльності і лише замість довідки учасник може надати чинну ліцензію або документ дозвільного характеру.

Судом встановлено, що на виконання вказаних вимог тендерної документації учасником-переможцем ТОВ «Хмільницька будівельна компанія» надано в складі пропозиції файл: «12. Довідка щодо ліцензії», який містить довідку за Вих. № 13 від 12.11.2024 року, за змістом якої у останнього наявна чинна ліцензія Державної архітектурно-будівельної інспекції України від 09.06.2017 року № 25-Л на провадження господарської діяльності з будівництва об`єктів та наявна Декларація № 091380/24 про провадження господарської діяльності, яка з урахуванням вимог Постанови КМУ № 314 від 18 березня 2022 р. «Деякі питання забезпечення провадження господарської діяльності в умовах воєнного стану» підтверджує у період воєнного стану та протягом трьох місяців з дня його припинення чи скасування, наявність ліцензії на провадження господарської діяльності з будівництва всіх об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з середніми (СС2) наслідками.

Крім того, суд звертає увагу, що в Декларації № 091380/24 про провадження господарської діяльності адресою місця провадження господарської діяльності є: Вінницька обл., Хмільницький р-н, с. Широка Гребля, Хмільницька ТГ, будівля №90/38 (технічний будинок) с. Широка Гребля, а дозвільним документом є Ліцензія на провадження господарської діяльності з будівництва об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з середніми (СС2) наслідками.

Також слід зазначити, що частиною 11 ст. 26 Закону України «Про публічні закупівлі» встановлено, що документи, що не передбачені законодавством для учасників юридичних, фізичних осіб, у тому числі фізичних осіб підприємців, не подаються ними у складі тендерної пропозиції/пропозиції та не вимагаються під час проведення переговорів з учасником (у разі застосування переговорної процедури закупівлі). Відсутність документів, що не передбачені законодавством для учасників юридичних, фізичних осіб, у тому числі фізичних осіб підприємців, у складі тендерної пропозиції/пропозиції, не може бути підставою для її відхилення замовником.

Так, згідно інформації, зазначеної в додатку 1 до тендерної документації, клас наслідків об`єкту виконання робіт відноситься до СС-1.

Згідно ч. 5 ст. 32 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» усі об`єкти поділяються за такими класами наслідків (відповідальності): незначні наслідки - СС1; середні наслідки - СС2; значні наслідки - СС3.

За приписами п. 9 ч.1 ст. 7 Закону України «Про ліцензування видів господарської діяльності» ліцензуванню підлягають такі види господарської діяльності, зокрема: будівництво об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з середніми (СС2) та значними (СС3) наслідками, за переліком видів робіт, що визначається Кабінетом Міністрів України, з урахуванням особливостей, визначених Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Таким чином суд приходить до переконання, що проведення робіт з капітального ремонту будівлі №90/38 (технічний будинок) с. Широка Гребля взагалі не потребує жодної ліцензії, що також узгоджується з п. 5.2. додатку 1 до тендерної документації, де чітко зазначено, що учасник надає достовірну інформацію у вигляді довідки довільної форми, у якій зазначити дані про наявність чинної ліцензії або документа дозвільного характеру на провадження виду господарської діяльності, якщо отримання дозволу або ліцензії на провадження такого виду діяльності передбачено законом. Замість довідки довільної форми учасник може надати чинну ліцензію або документ дозвільного характеру. (Надається лише у разі, якщо отримання такого дозволу або ліцензії на провадження такого виду господарської діяльності передбачено законом).

Крім цього, постанова КМУ від 30 березня 2016 р. за № 256, якою затверджено перелік видів робіт із провадження господарської діяльності з будівництва об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів із середніми та значними наслідками, які підлягають ліцензуванню, зокрема: за кодами видів будівництва 1.00.00 "Будівельні та монтажні роботи загального призначення"; 2.01.00 "Монтаж внутрішніх інженерних мереж, систем приладів і засобів вимірювання, іншого обладнання" - втратила чинність на підставі Постанови КМУ № 219 від 13.03.2020 року.

В контексті наведеного суд звертає увагу на те, що Замовник відповідно до Закону України "Про публічні закупівлі" несе відповідальність не тільки за невідхилення тендерних пропозицій, які підлягали відхиленню, а й за безпідставне відхилення тендерних пропозицій.

З урахуванням зазначеного, наявність встановлених в оскаржуваному висновку порушень позивачем вимог абзацу 2 підпункту 2 пункту 44 Особливостей №1178 відповідачем не доведено, і в ході судового розгляду справи не підтверджено.

Щодо порушення п. 10 ч. 1 ст. 10 Закону № 922-VIII (неоприлюднення документів у машинозчитувальному форматі), суд зазначає таке.

Згідно з пунктом 10 частини першої статті 10 Закону № 922 замовник самостійно та безоплатно через авторизовані електронні майданчики оприлюднює в електронній системі закупівель у порядку, встановленому Уповноваженим органом та цим Законом, інформацію про закупівлю, а саме: договір про закупівлю та всі додатки до нього (у тому числі документи, що містять інформацію про ціни на матеріальні ресурси) у машинозчитувальному форматі (у разі оприлюднення договору про закупівлю, зазначеного в абзаці другому частини першої статті 41 цього Закону) - протягом трьох робочих днів з дня його укладення.

Абзацом другим частини першої статті 41 Закону № 922 визначено, що невід`ємними додатками до договору про закупівлю послуг з поточного ремонту, робіт з нового будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту об`єкта будівництва є документи, що містять інформацію про ціни на матеріальні ресурси.

Отже, Законом не визначений перелік допустимих форматів для висвітлення вказаної вище інформації. Водночас у Директиві Європейського Парламенту і Ради 2003/98/ЄС від 17 листопада 2003 року про вторинне використання інформації публічного сектору вказано, що «машинозчитуваний формат» означає формат файлу, структурований так, щоб комп`ютерні програми могли легко ідентифікувати, розпізнавати й отримувати конкретні дані, включаючи окремі факти, та їхню внутрішню структуру. У частині 1 статті 5 цієї Директиви зазначено, що органи публічного сектору повинні надавати доступ до своїх документів у будь-якому наявному форматі або будь-якою мовою та, якщо це можливо й доцільно, у відкритому і машинозчитуваному форматі разом із їхніми метаданими. Тобто, такий підхід до оприлюднення інформації зумовлений відкритістю та прозорістю, і передбачає, що інформацію оприлюднюватимуть у такому вигляді, щоб з неї можна було зчитати певні дані за допомогою комп`ютерних програм.

Відповідно до абзацу шостого пункту 2 Положення про набори даних, які підлягають оприлюдненню у формі відкритих даних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 21 жовтня 2015 року № 835 «Про затвердження Положення про набори даних, які підлягають оприлюдненню у формі відкритих даних» (далі - Положення № 835, тут і надалі на час виникнення спірних правовідносин), машиночитаний формат - формат даних, структурований таким чином, що дає змогу ідентифікувати, перетворювати та отримувати конкретні дані, включаючи окремі факти та їх внутрішню структуру, без участі людини.

Пунктом 9 Положення № 835 передбачено, що для оприлюднення наборів даних використовуються такі формати, зокрема, для текстових даних - TXT, RTF, MD, ODT*, DOC(X), (X)HTML*; для структурованих даних - RDF*, XML*, JSON*, CSV*, XLS(X), ODS*, YAML*.

Згідно з пунктом 15 Порядку розміщення інформації про публічні закупівлі, затвердженого наказом Мінекономіки від 11.06.2020 року № 1082, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 01 липня 2020 року за № 610/34893 (далі - Порядок №1082, тут і надалі на час виникнення спірних правовідносин), договір про закупівлю, додатки до договору про закупівлю, зміни до договору про закупівлю розміщуються замовником в електронній системі закупівель у форматі PDF.

Позивач на виконання вимог вказаної вище норми Закону оприлюднив протягом трьох робочих днів вказаний договір про закупівлю та всі додатки до нього (у тому числі документи, що містять інформацію про ціни на матеріальні ресурси) у форматі PDF.

Відтак, позивачем не заперечується, що Договір та всі додатки до нього (у тому числі документи, що містять інформацію про ціни на матеріальні ресурси) був оприлюднений ним лише у форматі PDF.

Отже, позивачем порушено вимоги пункту 10 частини першої статті 10 Закону № 922-VIII.

Разом з тим, Замовнику при оприлюдненні договору та додатків до нього необхідно було врахувати, що дані документи містять фізичні підписи та відтиски печаток сторін (обов`язкові реквізити документа), які без зміни їх змісту технічно неможливо конвертувати (відобразити) у один з форматів, передбачених пунктом 9 Постанови.

Відтак, за таких обставин, договір та додатки до нього не є машиночитаними з технічних причин, не залежних від замовника. Більше того, чинні нормативні документи не містять жодних роз`яснень, яким чином замовнику розміщувати договір з додатками у машиночитаному форматі, якщо такі документи містять фізичні підписи та відбитки печаток сторін.

Разом з цим, суд зазначає, що дане порушення замовником жодним чином не вплинуло та перебіг визначення переможця, укладання договору та виконання вимог. Тобто, вважати, що вказане порушення є безумовною підставою для розірвання договору у суду немає підстав.

Щодо заходів усунення недоліків, суд зазначає наступне.

У постанові Верховного Суду від 04.05.2023 у справі №160/5890/22 висловлений висновок, що у контексті спірних правовідносин слід урахувати, що основні вимоги до договору про закупівлю та внесення змін до нього визначено статтею 41 Закону №922-VIII, частиною першою якої передбачено, що договір про закупівлю укладається відповідно до норм Цивільного та Господарського кодексів України з урахуванням особливостей, визначених цим Законом.

Договір про закупівлю - господарський договір, що укладається між замовником і учасником за результатами проведення процедури закупівлі/спрощеної закупівлі та передбачає платне надання послуг, виконання робіт або придбання товару (пункт 6 частини першої статті 1 Закону №922-VIII).

Визначений відповідачем спосіб усунення виявлених порушень (припинення зобов`язань за договором, в тому числі із застосуванням відповідних наслідків недійсності/нікчемності договору) не вирішує питання обґрунтованості та вмотивованості спірного висновку як акта індивідуальної дії, оскільки, зокрема, главою 50 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) передбачено більше десяти способів припинення зобов`язання, серед яких, і припинення зобов`язання виконанням.

Статтею 651 ЦК України передбачено, що зміна або розірвання договору допускається лише за згодою сторін, якщо інше не встановлено договором або законом. Договір може бути змінено або розірвано за рішенням суду на вимогу однієї із сторін у разі істотного порушення договору другою стороною та в інших випадках, встановлених договором або законом.

Відповідно до частин першої, четвертої статті 188 Господарського кодексу України (далі - ГК України) зміна та розірвання господарських договорів в односторонньому порядку не допускаються, якщо інше не передбачено законом або договором. У разі якщо сторони не досягли згоди щодо зміни (розірвання) договору або у разі неодержання відповіді у встановлений строк з урахуванням часу поштового обігу, заінтересована сторона має право передати спір на вирішення суду.

Так, у частині першій статті 203 ЦК України наведено вимоги, додержання яких є необхідним для чинності правочину. Частина перша статті 215 ЦК України визначає підставою недійсності правочину недодержання в момент його вчинення стороною (сторонами) вимог, встановлених наведеними приписами статті 203 Кодексу.

Відповідно до частини першої статті 216 ЦК України недійсний правочин не створює юридичних наслідків, крім тих, що пов`язані з його недійсністю. У разі недійсності правочину кожна із сторін зобов`язана повернути другій стороні у натурі все, що вона одержала на виконання цього правочину, а в разі неможливості такого повернення, зокрема тоді, коли одержане полягає у користуванні майном, виконаній роботі, наданій послузі, - відшкодувати вартість того, що одержано, за цінами, які існують на момент відшкодування.

Системний аналіз наведених нормативних підстав недійсності правочинів та її наслідків дає можливість дійти висновку, що метою інституту недійсності правочину є повне скасування правочину як юридичного факту, а його застосування має приводити до відновлення стану, який існував до укладення правочину, який суперечить законодавству. Наслідком визнання правочину недійсним є недійсність зобов`язання, породженого таким правочином. У разі припинення договору з підстав, не пов`язаних з його недійсністю (виконання чи розірвання), припиняються зобов`язання за цим договором.

Згідно з частиною третьої статті 215 ЦК України якщо недійсність правочину прямо не встановлена законом, але одна із сторін або інша заінтересована особа заперечує його дійсність на підставах, встановлених законом, такий правочин може бути визнаний судом недійсним (оспорюваний правочин).

Відповідно до статті 43 Закону №922-VIII договір про закупівлю є нікчемним у разі: 1) якщо замовник уклав договір про закупівлю до/без проведення процедури закупівлі/спрощеної закупівлі згідно з вимогами цього Закону; 2) укладення договору з порушенням вимог частини четвертої статті 41 цього Закону; 3) укладення договору в період оскарження процедури закупівлі відповідно до статті 18 цього Закону; 4) укладення договору з порушенням строків, передбачених частинами п`ятою і шостою статті 33 та частиною сьомою статті 40 цього Закону, крім випадків зупинення перебігу строків у зв`язку з розглядом скарги органом оскарження відповідно до статті 18 цього Закону.

Однак у вимірі з`ясованих обставин цієї справи суд констатує, що у спірному висновку не зазначено про встановлення порушень, які у розумінні ст. 43 Закону №922-VIII можуть свідчити про нікчемність договору.

Враховуючи, що вимога контролюючого органу про усунення виявлених порушень законодавства повинна містити чіткі, конкретні і зрозумілі приписи на адресу підконтрольного суб`єкту, які є обов`язковими до виконання останнім, недотримання вказаних вимог спричинює юридичну невизначеність, що не є прийнятним.

У свою чергу, усунення виявлених під час проведення моніторингу закупівлі недоліків в оформленні тендерної документації у запропонований в оскаржуваному висновку спосіб може призвести до порушення прав та інтересів переможця торгів - ТОВ "Хмільницька будівельна компанія", що є непропорційним у співвідношенні з виявленими недоліками.

Аналогічна правова позиція висловлена Верховним Судом у постанові від 04.05.2023 у справі №160/5890/22.

У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 21.01.2021 у справі №120/1297/20-а, від 10.10.2024 №120/7773/22 наголошувалося, що орган фінансового контролю повинен виходити із принципу пропорційності як одного з елементів верховенства права та враховувати співмірність між виявленим порушенням та засобами його усунення.

Суд зазначає, що у висновку про результати моніторингу закупівлі взагалі не йде мова про неефективне, незаконне, нецільове використання бюджетних коштів, що не узгоджується із вимогою Управління Північного офісу Держаудитслужби у Вінницькій області про припинення зобов`язань за договором за результатами публічної закупівлі договору.

Згідно з пунктом 3 констатуючої частини висновку за результатами аналізу питань щодо визначення предмета закупівлі, відображення закупівлі у річному плані, відповідності вимог тендерної документації вимогам Закону із урахуванням вимог Постанови №1178, своєчасності укладання договору про закупівлю та його оприлюднення, відповідності умов договору умовам тендерної пропозиції переможця, внесення змін до договору та його оприлюднення - порушень не установлено.

Враховуючи зазначене вище суд доходить висновку про визнання протиправним та скасування висновку Північного офісу Держаудитслужби у Вінницькій області від 23 грудня 2024 року про результати моніторингу закупівлі № UA-2024-11-01-012540-a.

Відповідно до ч. 2 ст. 2 КАС України, у справах щодо оскарження рішень суб`єктів владних повноважень суди перевіряють, чи прийняті вони, зокрема, обґрунтовано, розсудливо, пропорційно та чи є такими, що забезпечують досягнення мети, з якою це повноваження надано.

Враховуючи виявлену неправомірність зобов`язальної частини висновку, а також факт усунення одного з порушень до моменту складання висновку, суд висновує, що оскаржуваний висновок не відповідає критеріям ч. 2 ст. 2 КАС України та підлягає скасуванню.

Згідно ч. 1 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Частиною 2 ст. 77 КАС України визначено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Отже, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України, оцінки поданих сторонами доказів, суд дійшов висновку про наявність підстав для задоволення позовних вимог.

Відповідно до частини 1 статті 139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі.

Керуючись ст.ст. 73, 74, 75, 76, 77, 90, 94, 139, 241, 245, 246, 250, 255, 295 КАС України, -

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати висновок Управління Північного офісу Держаудитслужби у Вінницькій області від 23 грудня 2024 року про результати моніторингу закупівлі № UA-2024-11-01-012540-a, на закупівлю робіт з: «капітального ремонту будівлі №90/38 (технічний будинок) с. Широка Гребля», що проводилась квартирно-експлуатаційним відділом м. Вінниця.

Стягнути на користь квартирно-експлуатаційного відділу м. Вінниця судовий збір у розмірі 3028,00 грн сплачений при зверненні до суду за рахунок бюджетних асигнувань Північного офісу Держаудитслужби.

Рішення суду набирає законної сили в порядку, визначеному ст. 255 КАС України.

Відповідно до ст. 295 КАС України, апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було проголошено скорочене (вступну та резолютивну частини) рішення (ухвалу) суду або якщо розгляд справи здійснювався в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Інформація про учасників справи:

Позивач: Квартирно-експлуатаційний відділ м.Вінниця (вул. Стрілецька, 87, м. Вінниця, 21015, )

Відповідач: Північний офіс Держаудитслужби в особі Управління Північного офісу Держаудитслужби у Вінницькій області (вул. Січових Стрільців, 18, м. Київ, 04053, / Хмельницьке шосе, 7, м. Вінниця, 21028, )

Суддя Віятик Наталія Володимирівна