Справа № 158/74/26
Суддя: Костюкевич О. К.
Дата ухвалення: 2026-01-14 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Рядок статзвіту № 138
Справа № 158/74/26
Провадження № 2-а/0158/9/26
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

14 січня 2025 року м. Ківерці

Суддя Ківерцівського районного суду Волинської області Костюкевич О.К., вивчивши матеріали справи за адміністративним позовом ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про визнання протиправною та скасування постанови про адміністративне правопорушення, -

В С Т А Н О В И В

Представник позивача ОСОБА_1 Лічман О.М. 11 січня 2026 року, через систему «Електронний суд», звернувся до суду з адміністративним позовом до ІНФОРМАЦІЯ_1 про визнання протиправною та скасування постанови про адміністративне правопорушення, а саме: визнати протиправною та скасувати постанову ІНФОРМАЦІЯ_2 №R228510 від 28.11.2025 про накладення адміністративного стягнення на ОСОБА_1 за частиною 3 ст.210-1 КУпАП та закрити справу про адміністративне правопорушення; визнати протиправною та скасувати постанову ІНФОРМАЦІЯ_2 № R248382 від 12.12.2025 про накладення адміністративного стягнення на ОСОБА_1 за частиною 3 ст.210-1 КУпАП та закрити справу про адміністративне правопорушення.

Відповідно до ч. 1 ст. 171 КАС України, суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, зокрема, чи: відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161 цього Кодексу; позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Перевіривши позовну заяву на відповідність вимогам КАС України, вважаю, що вказана позовна заява підлягає залишенню без руху, з підстав невідповідності вимогам статті 161, частини 2 статті 286 КАС України.

Так, відповідно до частини другої статті 286 КАС України позовну заяву щодо оскарження рішень суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності може бути подано протягом десяти днів з дня ухвалення відповідного рішення (постанови), а щодо рішень (постанов) по справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, у тому числі зафіксовані в автоматичному режимі, протягом десяти днів з дня вручення такого рішення (постанови).

Згідно з частиною 6 статті 161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Європейський суд з прав людини (далі ЄСПЛ) у своїй практиці неодноразово наголошував, що право на доступ до суду, закріплене у статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року, не є абсолютним: воно може підлягати дозволеним за змістом обмеженням, зокрема щодо умов прийнятності скарг. Такі обмеження не можуть зашкоджувати самій суті права доступу до суду, мають переслідувати легітимну мету, а також має бути обґрунтована пропорційність між застосованими засобами та поставленою метою (див. § 33 рішення ЄСПЛ у справі «Перетяка та Шереметьєв проти України» (заява №45783/05).

ЄСПЛ у справі «Perez de Rada Cavanilles v. Spain»/«Перез де Рада Каванілес проти Іспанії» (заява №28090/95) зазначив, що правила стосовно строків оскарження, безсумнівно, мають на меті забезпечити належне відправлення правосуддя та дотримання, зокрема, принципу юридичної визначеності. Зацікавлені особи повинні очікувати, що ці правила будуть застосовуватися (§45).

Стосовно строків в адміністративному процесі Велика Палата Верховного Суду у постанові від 26 жовтня 2023 року (справа №990/139/23, провадження №11-133заі23) вказала таке: «Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності в публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Так, строк звернення до адміністративного суду це проміжок часу після виникнення спору в публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів. Початок перебігу строку звернення до суду починається з часу, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

День, коли особа дізналася про порушення свого права, - це встановлений доказами день, коли позивач дізнався про рішення, дію чи бездіяльність, унаслідок якої відбулося порушення його прав, свобод чи інтересів. Цим днем може бути, зокрема, день винесення рішення, яке оскаржується, якщо його прийнято за участю особи, або день вчинення дії, яка оскаржується, якщо особа була присутня під час вчинення цієї дії.

Якщо цей день точно встановити неможливо, строк обчислюється з дня, коли особа повинна була дізнатися про порушення своїх прав (свобод чи інтересів). При цьому сполуку «повинна була дізнатися» слід тлумачити як неможливість незнання, припущення про високу вірогідність дізнатися, а не обов`язок особи дізнатися про порушення своїх прав. Зокрема, особа повинна була дізнатися про порушення своїх прав, якщо вона знала про обставини прийняття рішення чи вчинення дій і не було перешкод, щоб дізнатися, яке рішення прийняте або які дії вчинені. Незнання про порушення через байдужість до своїх прав або небажання дізнатися не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду.

Отже, реалізація права позивача на звернення до суду з позовною заявою у межах строку звернення до суду залежить виключно від нього самого, а не від дій чи бездіяльності відповідача. Позивач, не дотримуючись такого порядку, позбавляє себе можливості реалізувати своє право на звернення до суду в межах строків такого звернення, адже нереалізація цього права зумовлена його власною пасивною поведінкою.

Дослідивши зміст позовної заяви та доданих до неї документів, судом встановлено, що у позивача ОСОБА_1 в застосунку Резерв+ міститься повідомлення щодо постанов №R228510 від 28.11.2025 та №R248382 від 12.12.2025.

Представник позивача у позовній заяві клопотав про поновлення строку на оскарження, в якій просив поновити строк оскарження постанов №R228510 від 28.11.2025 та №R248382 від 12.12.2025.

В обґрунтування поважності причин пропуску строку оскарження зазначив, що «у позивача відсутні на руках постанови: №R228510 від 28.11.2025 та № R248382 від 12.12.2025, справи розглянули без його участі, належним чином про дату і розгляд справи він повідомлений не був».

Водночас, з матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_1 сплатив штраф 29.11.2025 за постановою №R228510 від 28.11.2025 в розмірі 8500 грн.

Крім цього, позивач звернувся до Волинського окружного адміністративного суду з позовною заявою до ІНФОРМАЦІЯ_1 про визнання протиправними дій та зобов`язати вчинити дії.

Ухвалою Волинського окружного адміністративного суду від 23.12.2025 було відкрито провадження, справа №140/15788/25.

Таким чином, ОСОБА_1 достовірно знав про існування постанов №R228510 від 28.11.2025 та № R248382 від 12.12.2025, однак звернувся до суду для подачі адміністративного позову лише 11.01.2026, тобто з порушенням процесуальних строків щодо оскарження вищевказаних постанов.

З наведеного слідує, позивач дізнався про порушення своїх прав (свобод чи інтересів) а саме:

за постановою №R228510 від 28.11.2025 - 29.11.2025, оскільки сплатив штраф та не став оскаржувати вказану постанову;

за постановою № R248382 від 12.12.2025 - 17.12.2025, оскільки позивач дізнався про існування цієї постанови до 17.12.2025, що вбачається із позовної заяви та долучених додатків до неї, зокрема із Резерв+ та змісту Ухвали Волинського окружного адміністративного суду від 23.12.2025.

На переконання суду, позивачу було відомо про оскаржувані постанови та розмір накладеного на нього адміністративного стягнення, тому, останній мав можливість звернутися до суду з дотриманням процесуальних строків щодо оскарження вищевказаних постанов та клопотати про витребування доказів, які самостійно здобути не міг, однак цього не зробив.

Таким чином, суд вказані причини пропуску строку звернення до адміністративного суду, вважає такими, що не можуть бути визнані поважними, а тому, суд не приймає до уваги доводи представника позивача, щодо поважності причин пропуску строку оскарження постанов.

Згідно з частиною першою статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Відповідно до частин першої та другої статті 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку. Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку, що позивач пропустив передбачений частиною другою статті 286 КАС України строк звернення до суду з позовом, а підстави, вказані ним у позовній заяві, не вбачає поважними.

Як вказано в частинах першій та другій статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

З урахуванням викладеного, позовну заяву слід залишити без руху та надати позивачу п`ятиденний строк з дня вручення ухвали суду для виправлення недоліків поданої позовної заяви, а саме: вказати інші підстави для поновлення строку звернення за цим адміністративним позовом із наданням доказів на підтвердження таких підстав.

Керуючись статтями 122, 123, 161, 169, 286, 294 КАС України, суд

П О С Т А Н О В И В

Адміністративний позов ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про визнання протиправною та скасування постанови про адміністративне правопорушення - залишити без руху.

Запропонувати позивачу в п`ятиденний строк з дня отримання копії ухвали усунути вказані в ухвалі недоліки, а саме: вказати інші підстави для поновлення строку звернення з цим адміністративним позовом із наданням доказів на підтвердження таких підстав.

Роз`яснити позивачу, що у разі невиконання вимог даної ухвали позовна заява вважатиметься неподаною і буде повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Ківерцівського районного суду О.К. Костюкевич