Справа № 462/279/26
Суддя: Постигач О. Б.
Дата ухвалення: 2026-01-14 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 462/279/26
УХВАЛА

про повернення позовної заяви

14 січня 2026 року суддя Залізничного районного суду м. Львова Постигач О. Б., вивчивши матеріали адміністративного позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про скасування постанови про притягнення до адміністративної відповідальності,

встановила:

представниця позивача адвокат Сокіл У. В. через систему «Електронний суд» звернулась до Залізничного районного суду м. Львова з адміністративним позовом, у якому просить суд скасувати постанову про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване не в автоматичному режимі серії ЕНА № 6478894 від 07.01.2026 року про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121-3 КУпАП з накладенням на останнього адміністративного стягнення у виді штрафу розмірі 1190,00 грн. та вирішити питання про розподіл судових витрат.

Перевіривши адміністративний позов та додані до нього документи на відповідність вимогам статей 160, 161 КАС України, суддя дійшла висновку, що такий підлягає поверненню з наступних підстав.

Згідно ч. 1 ст. 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Частиною 1 ст. 171 КАС України визначено, що суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, зокрема, чи подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником).

Відповідно до ч. 1 ст. 55 КАС України сторона, третя особа в адміністративній справі, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

Приписами ч. 1 ст. 57 КАС України встановлено, що представником у суді може бути адвокат або законний представник.

Згідно з ч. 4 ст. 59 КАС України повноваження адвоката як представника підтверджуються довіреністю або ордером, виданими відповідно до Закону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність».

Як вбачається з матеріалів адміністративного позову, такий подано адвокатом Сокіл Уляною Вікторівною. На підтвердження повноважень адвоката надано ордер на надання правничої (правової) допомоги, сформований через систему «Електронний суд».

Положення ч. 2 ст. 26 Закону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність» визначають, що ордер - це письмовий документ, що у випадках, встановлених цим Законом та іншими законами України, посвідчує повноваження адвоката на надання правової допомоги. Ордер видається адвокатом, адвокатським бюро або адвокатським об`єднанням та повинен містити підпис адвоката.

Рада адвокатів України рішенням від 12.04.2019 року № 41 затвердила Положення про ордер на надання правової допомоги (далі Положення).

Відповідно до п. 2 Положення ордер на надання правової допомоги - письмовий документ, що посвідчує повноваження адвоката на надання правової допомоги у випадках і порядку, встановлених Законом України №5076-VI та іншими законами України.

Відповідно до п. 3 Положення, з 01.01.2022 року в Україні встановлюється єдина, обов`язкова для всіх адвокатів, типова форма ордера, яку затверджує Рада адвокатів України (зразок в Додатку 1).

Згідно п. 6 Положення бланки ордерів, згідно затвердженої типової форми, генеруються у відповідному розділі «Особистого кабінету адвоката» на офіційному вебсайті Національної асоціації адвокатів України www.unba.org.ua слідуючи командам системи.

Ордер, встановленої цим Положенням форми, є належним та достатнім підтвердженням правомочності адвоката на вчинення дій в інтересах клієнта (п. 11 Положення).

Отже з 01.01.2022 року в Україні діє єдиний вид адвокатських ордерів згенерованих автоматично через особистий кабінет адвоката в Єдиному реєстрі адвокатів України.

Таким чином, Рада адвокатів України, затвердивши у новій редакції Положення про ордер на надання правничої (правової) допомоги, передбачила впровадження процедури електронного генерування ордерів на надання правничої (правової) допомоги адвокатом через особистий кабінет адвоката на офіційному веб-сайті НААУ.

Ордер, що згенеровано через «Особистий кабінет адвоката» на офіційному вебсайті Національної асоціації адвокатів України містить обов`язкові реквізити, частина яких заповнюється при генерації автоматично, серед них двовимірний штрих-код (QR-код) з посиланням на профайл адвоката в ЄРАУ. Решту реквізитів адвокат заповнює самостійно.

Алгоритм формування ордера у підсистемі «Електронний суд» включає: генерування ордеру через «Особистий кабінет адвоката» на офіційному вебсайті Національної асоціації адвокатів України https://lk.unba.org.ua/profile/order; у підсистемі «Електронний суд» обирається розділ Ордери/довіреності; створити ордер; заповняється: П.І.Б./назву юр. особи; РНОКПП/код ЄДРПОУ; адреса проживання/перебування/місцезнаходження; контактний номер телефону; електронна пошта; номер договору/доручення на надання правової допомоги; серія/номер ордера; дата видання ордера; ким видано ордер (адвокатом/адвокатським об`єднанням); номер справи.

Пунктом 9 вказаного Положення встановлено, що ордер, що видається адвокатом, який здійснює свою діяльність індивідуально, підписується адвокатом та посвідчується печаткою адвоката (за її наявності).

Згідно з п. п. 12.10, 12.11 п. 12 Положення ордер містить наступні реквізити: підпис адвоката, який видав ордер, у разі здійснення ним індивідуальної діяльності (у графі «Адвокат»); підпис адвоката, який надає правову допомогу, якщо ордер, виданий адвокатським бюро, адвокатським об`єднанням (у графі «Адвокат»).

Системний аналіз наведених норм дає підстави для висновку, що в разі надання адвокатом правової допомоги в суді ордер має містити всі реквізити, визначені пунктом 12 Положення.

Відповідно до ч. 5 ст. 242 КАС України, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Верховний Суд в ухвалі від 22.05.2023 року у справі №713/2857/21 зазначив, що адвокат на підставі електронного ордера, сформованого у підсистемі «Електронний суд», має право звертатись від імені та в інтересах довіреної особи (учасника справи) із відповідними заявами та клопотаннями. Водночас, електронний ордер у підсистемі «Електронний суд» формується на підставі ордера у паперовому вигляді, а, отже, має відповідати йому щодо обсягу повноважень адвоката на представництво інтересів особи (учасника справи) у межах відповідної судової справи. Обов`язковим полем, яке заповнюється адвокатом під час створення електронного ордера через підсистему «Електронний суд», є зазначення ордера, на підставі якого видається електронний ордер. Відтак, об`єм повноважень представника, у тому числі орган, у якому надається правова допомога, визначаються безпосередньо у ордері, а електронний ордер, сформований у підсистемі «Електронний суд», повинен відповідати паперовому йому. Відтак, зазначення у електронному ордері, сформованому через підсистему «Електронний суд», того, що він виданий на підставі ордера, означає, що електронний ордер не є самодостатньою підставою для виникнення у адвоката повноважень на представництво інтересів особи, якій надається правова допомога.

Аналогічних висновків дійшов Верховний Суд в ухвалі від 09.09.2024 року у справі №480/11991/23.

Відтак, вирішуючи питання обсягу наданих повноважень адвокатові як представнику учасника справи, потрібно враховувати, що електронний ордер у підсистемі «Електронний суд» формується на підставі паперового ордера, а отже, має відповідати йому щодо обсягу повноважень адвоката на представництво інтересів довіреної особи (учасника справи) у межах відповідної судової справи.

Так, обов`язковим полем, яке заповнюється адвокатом під час створення електронного ордера через підсистему «Електронний суд», є зазначення ордера, на підставі якого видається електронний ордер, тож об`єм повноважень представника, у тому числі орган, у якому надається правова допомога, визначаються безпосередньо у паперовому ордері, та електронний ордер, сформований у підсистемі «Електронний суд», має відповідати такому складеному паперовому ордеру.

Зазначення у електронному ордері, сформованому через підсистему «Електронний суд», що він виданий на підставі іншого ордера, переконливо доводить, що такий електронний ордер не є самодостатньою підставою для виникнення у адвоката повноважень на представництво інтересів особи, якій надається правова допомога. Первісно повноваження у певних обсязі та межах виникають у представника на підставі паперового ордера, якому безумовно має відповідати й електронний ордер, сформований у підсистемі «Електронний суд», на підставі якого адвокат може представляти інтереси учасника справи у підсистемі «Електронний суд».

Та обставина, що у електронному ордері, сформованому у підсистемі «Електронний суд», зазначається про представництво інтересів довіреної особи у судах, не спростовує наведених висновків Верховного Суду, адже електронний ордер, сформований у підсистемі «Електронний суд», формується із застосуванням вбудованого текстового генератора без можливості довільного формування тексту ордера, а шляхом заповнення форм, передбачених Інструкцією.

Крім цього, в ордері на надання правової допомоги має бути зазначено конкретна назва такого органу, зокрема, суду, за захистом в який звернулася особа.

Викладене узгоджується з правовою позицією, викладеною в ухвалах Верховного Суду, від 17.07.2019 року у справі № 826/6166/17, від 30.09.2019 року у справі № 420/5275/18, від 20.12.2019 року у справі № 280/2426/19 та інших.

При цьому, у постанові від 05.06.2019 року у справі № 9901/847/18 Велика Палата Верховного Суду дійшла висновку, що ухвала про повернення позовної заяви на підставі п. 3 ч. 4 ст. 169 КАС України прийнята обґрунтовано, оскільки всупереч вимогам законодавства до суду було подано ордер, у якому не зазначено конкретної назви органу (суду), в якому надається правова допомога.

Суд зазначає, що сформований 12.01.2026 через систему «Електронний суд» і приєднаному до заяви ордер не містить інформації «Назва органу, в якому надається правова допомога».

Крім цього, судом встановлено, що у якості додатків до позовної заяви не надано ордеру серії ВС № 1429499 від 12.01.2026 року, на підставі якого був сформований ордер в системі «Електронний суд», оформленого відповідно до положень п. 12 Положення про ордер на надання правничої (правової) допомоги, затвердженого рішенням Ради адвокатів України від 12 квітня 2019 року № 41, на підтвердження повноважень адвоката Сокіл У. В. на представництво інтересів ОСОБА_1 у Залізничному районному суді м. Львова, в тому числі підписувати і подавати позовну заяву до суду від його імені, такий документ серед додатків, завантажених до позовної заяви у форматі PDF-файлів, - відсутній.

Тому, враховуючи вищевикладене, суд зазначає, що доданий до позовної заяви сформований у підсистемі «Електронний суд» електронний ордер не є самостійним документом, що підтверджує наявність у адвоката повноважень на представництво інтересів позивача, зокрема, і повноважень на підписання позовної заяви від його імені.

Дана позиція суду узгоджується з позицією Верховного Суду, викладеної в ухвалі від 27.02.2024 року у справі № 320/11782/22, від 31.07.2024 року у справі № 420/11019/23.

Звернення до суду з використанням правничої допомоги інших осіб, зокрема, адвоката, при реалізації права на справедливий суд передбачає надання до суду належних доказів дійсної волі особи, що є учасником справи, на уповноваження іншої особи на право надання правничої допомоги.

Такі докази повинні виключати будь-які сумніви стосовно справжності та чинності таких повноважень на момент вчинення певної процесуальної дії, а також стосовно охоплення такої дії дійсним колом повноважень представника, що делеговані йому особою, що реалізує право на справедливий суд.

Вказана правова позиція суду викладена в ухвалі Верховного Суду від 17.06.2022 року у справі № 380/13109/21.

Відповідно до п. 3 ч. 4 ст. 169 КАС України, позовна заява повертається позивачеві, якщо позов подано особою, яка не має адміністративної процесуальної дієздатності, не підписано або підписано особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано.

Відповідно до ч. 6 ст. 169 КАС України про повернення позовної заяви суд постановляє ухвалу.

Повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом (ч. 8 ст. 169 КАС України).

Одночасно суд роз`яснює, що повернення судом позовної заяви з огляду на підписання її особою, повноваження якої не підтверджені, та надання заявнику права в межах розумних строків та при дотриманні всіх інших вимог процесуального закону на повторне звернення до суду з такою заявою, не є обмеженням доступу до суду та забезпечує практичну можливість реалізації права особи на суд у формі оскарження дій суб`єкта владних повноважень учасником справи особисто або через представника.

Аналогічних висновків дійшов Верховний Суд в ухвалах від 27.04.2021 року у справі № 420/1819/21, від 31.05.2021 року у справі № 140/16276/20 та в інших.

На підставі наведеного та керуючись ст. ст. 55, 59, 169, 243, 246, 256 КАС України, суддя,

постановила:

позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про скасування постанови про притягнення до адміністративної відповідальності повернути позивачу.

Роз`яснити позивачу, що повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги до Восьмого апеляційного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складання.

Суддя: Постигач О. Б.