Справа № 337/6459/25
Суддя: Мурашова Н. А.
Дата ухвалення: 2026-01-12 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

№2-а/337/4/2026
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 січня 2026 року Хортицький районний суд м.Запоріжжя у складі:

головуючого судді Мурашової Н.А.

за участю секретаря Голівщук Т.М.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Запоріжжі справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про скасування постанови про притягнення до адміністративної відповідальності,

В С Т А Н О В И В:

04.12.2025 позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з зазначеним адміністративним позовом, в якому просить скасувати постанову начальника ІНФОРМАЦІЯ_1 , підполковника ОСОБА_2 № 55/854 від 21.06.2025 про накладання на нього адміністративного стягнення за ч.3 ст.210-1 КУпАП у вигляді штрафу в розмірі 17 000,00грн. та провадження у справі про адміністративне правопорушення закрити у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.3 ст.210-1 КУпАП.

Одночасно просить поновити строк на оскарження вищевказаної постанови. При цьому зазначив, що постанова отримана ним 28.11.2025 через застосунок АСВП шляхом ознайомлення з матеріалами виконавчого провадження, а заява про скасування постанови подається ним до суду 03.12.2025, тобто без пропуску встановленого законом строку. Постанову від 21.06.2025 та постанову про відкриття виконавчого провадження ВП №79418318 від 23.10.2025 він не отримував.

Ухвалою суду від 08.12.2025 відкрито провадження в адміністративній справі за цим позовом та призначено її розгляд по суті у відкритому судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Питання поновлення строку звернення до адміністративного суду при відкритті провадження не вирішувалося.

23.12.2025 до суду надійшов відзив представника відповідача на вказаний позов, в якому відповідач позовні вимоги не визнає повністю, просить в позові відмовити.

В судове засідання сторони не прибули, подали заяви про розгляд справи у їх відсутність.

Суд вважає можливим провести судове засідання у відсутність сторін.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до такого.

Відповідно до ст.5 КАСУ кожна особа має право в порядку, встановленому КАС України, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси.

Згідно з ч.1 ст.122 КАСУ позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Так, згідно з ч.2 ст.286 КАСУ позовну заяву щодо оскарження рішень суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності може бути подано протягом десяти днів з дня ухвалення відповідного рішення (постанови), а щодо рішень (постанов) по справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, у тому числі зафіксовані в автоматичному режимі, - протягом десяти днів з дня вручення такого рішення (постанови).

Відповідно до ч.6 ст.161 КАСУ у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Ч.1 ст.169 КАС України передбачено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених ст.160,161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Згідно із п.3,5 ч.1 ст.171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи: відповідає позовна заява вимогам, встановленим ст.160,161,172 цього Кодексу; позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).

За змістом ст.121 КАСУ суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Відповідно до ст.123 КАСУ у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Якщо після відкриття провадження у справі суд дійде висновку, що викладений в ухвалі про відкриття провадження у справі висновок суду про визнання поважними причин пропуску строку звернення до адміністративного суду був передчасним, і суд не знайде інших підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Відповідно до п.8 ч.1 ст.240 КАС України суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, якщо є підстави, визначені ч.3,4 ст.123 цього Кодексу.

З вказаного слідує, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, у тому числі встановленням строків для звернення до суду. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними. Після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Визначення строку звернення до адміністративного суду в системному зв`язку з принципом правової визначеності слугує меті забезпечення передбачуваності для відповідача (як правило, суб`єкта владних повноважень в адміністративних справах) та інших осіб того, що зі спливом установленого проміжку часу прийняте рішення, здійснена дія (бездіяльність) не матимуть поворотної дії в часі та не потребуватимуть скасування, а правові наслідки прийнятого рішення або вчиненої дії (бездіяльності) не будуть відмінені у зв`язку з таким скасуванням. Тобто, інститут строків в адміністративному судочинстві сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.

З аналізу положень ст.123,171 КАСУ випливає, що питання дотримання позивачем строку звернення з позовом з`ясовується судом на стадії відкриття провадження, а його пропуск є підставою для повернення позовної заяви, якщо суд дійде висновку, що причини, з яких його пропущено, не відповідають критеріям поважності.

Суд може повернутися до вирішення питання про дотримання позивачем строку звернення до суду й після відкриття провадження, і, встановивши, що об`єктивних перешкод для своєчасного звернення до суду не існувало, постановити ухвалу про залишення позовної заяви без розгляду.

В обох випадках (як і до, так і після відкриття провадження) застосуванню процесуальних наслідків пропуску строку звернення до суду має передувати оцінка судом зазначених у заяві позивача причин пропуску такого пропуску.

Крім того, системний аналіз положень ст.123 КАСУ дає підстави для висновку, що передумовою настання відповідних наслідків для позивача у спірних правовідносинах є надання можливості останньому скористатися правом подати заяву, в якій вказати інші причини поважності пропущеного строку, ніж ті, які були зазначені в первинній заяві про поновлення строку та визнані судом неповажними.

Верховний Суд в постанові від 23.09.2020р. у справі №640/5645/19 щодо застосування положень ч.3,4 ст.123 КАСУ дійшов висновку, що правила процесуального закону щодо надання можливості позивачу подати заяву про поновлення пропущеного строку або вказати інші причини поважності пропущеного строку, слід застосовувати як на стадії відкриття провадження у справі, так і на стадії розгляду справи після відкриття провадження у справі.

На неможливість залишення позовної заяви без розгляду з підстав пропуску строку звернення до суду без надання позивачеві можливості заявити клопотання про поновлення такого строку Верховний Суд вказував також у постановах від 08.08.2019 у справі №480/106/19, від 11.02.2020 у справі №640/9242/19, від 10.06.2020 у справі №620/1715/19, від 23.09.2020 у справі №640/5645/19, від 03.12.2020 у справі №817/660/18, від 17.03.2021 у справі №160/3092/20, від 18.03.2021 у справі №640/23204/19.

Підстави пропуску строку можуть бути визнані поважними, а строк поновлено лише у разі, якщо вони пов`язані з непереборними та об`єктивними перешкодами, труднощами, які не залежать від волі особи та унеможливили своєчасне, тобто у встановлений законом процесуальний строк, звернення до суду.

Причина пропуску строку звернення до суду може вважатися поважною, якщо вона відповідає одночасно усім таким умовам: 1) це обставина або кілька обставин, яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк; 2) це обставина, яка виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк; 3) ця причина виникла протягом строку, який пропущено; 4) ця обставина підтверджується належними і допустимими засобами доказування.

Поняття поважних причин пропуску процесуальних строків є оціночним, а його вирішення покладається на розсуд суду. Вказані обставини підлягають підтвердженню шляхом подання відповідних документів або їх копій. Тягар доказування існування таких обставин несе позивач.

Так, позивач ОСОБА_1 звернувся до суду 04.12.2025 з позовом про скасування постанови про накладання адміністративного стягнення від 21.06.2025.

В силу правил ч.2 ст.286 КАСУ строк звернення до суду з цим позовом становить десять днів з дня ухвалення оскаржуваної постанови, тобто з 21.06.2025, і відповідно сплив 01.07.2025.

Отже, цей позов однозначно поданий з пропуском встановленого ч.2 ст.286 КАСУ строку і у випадку, якщо цей строк було пропущено з поважних причин, суд згідно з ст.121 КАСУ може його поновити за обґрунтованою заявою позивача.

Разом з тим, позивач ОСОБА_1 , звертаючись до суду з цим позовом та заявляючи клопотання про поновлення строку звернення, фактично жодним чином не обґрунтував поважність причин його пропуску, не надав належних та допустимих доказів наявності поважних причин пропуску такого строку, одночасно вказав на те, що цей позов подається ним з дотриманням строку, оскільки з оскаржуваною постановою він ознайомився 28.11.2025, що суперечить положенням ч.2 ст.286 КАСУ, згідно з якою, як вже зазначалось, строк звернення до суду обчислюється з дня ухвалення оскаржуваної постанови, а не з дня її вручення (ознайомлення).

Вказане позбавляє суд можливості вирішити по суті клопотання позивача про поновлення строку звернення до суду.

На підставі вищевикладеного, суд вважає необхідним залишити адміністративний позов ОСОБА_1 без руху, надавши йому строк для усунення вказаних недоліків шляхом подання суду заяви (клопотання) про поновлення строку звернення до суду із зазначенням відповідних підстав та поданням доказів на їх підтвердження.

Керуючись ст.5,121-123,160,161,169,171,286 КАС України,

У Х В А Л И В:

Адміністративний позов ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про скасування постанови про притягнення до адміністративної відповідальності залишити без руху.

Надати позивачу ОСОБА_1 строк для усунення зазначених недоліків десять днів з дня отримання копії цієї ухвали.

Роз`яснити, що в іншому випадку адміністративний позов може бути залишений без розгляду на підставі п.8 ч.1 ст.240 КАС України.

Ухвала суду оскарженню не підлягає.

Суддя Н.А.Мурашова

12.01.2026