Справа № 120/305/26
Суддя: Томчук Андрій Валерійович
Дата ухвалення: 2026-01-13 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

м. Вінниця

13 січня 2026 р. Справа № 120/305/26

Суддя Вінницького окружного адміністративного суду Томчук Андрій Валерійович, розглянувши матеріали позовної заяви за позовом ОСОБА_1 до Вінницького науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України, Головного управління Пенсійного фонду України у Вінницькій області про визнання протиправними дій та бездіяльності, зобов`язання вчинити дії

ВСТАНОВИВ:

До Вінницького окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Вінницького науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України, Головного управління Пенсійного фонду України у Вінницькій області про визнання протиправними дій та бездіяльності, зобов`язання вчинити дії.

Частиною першою статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі -КАС України) передбачено, що після одержання позовної заяви суддя з`ясовує, серед іншого, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим ст.ст. 160, 161, 172 цього Кодексу. Водночас, вказані положення поширюються на всі випадки звернення до адміністративного суду з позовною заявою, а їх недотримання свідчить про невідповідність позовної заяви вимогам закону.

Ознайомившись з позовною заявою та доданими матеріалами, вважаю, що зазначена позовна заява підлягає залишенню без руху з огляду на наступне.

Відповідно до приписів частини першої статті 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Статтею 5 КАС України передбачено право на звернення до адміністративного суду.

Так, відповідно до норм вказаної статті кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом:

1) визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень;

2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень;

3) визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій;

4) визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії;

5) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб`єкта владних повноважень;

6) прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1-4 цієї частини та стягнення з відповідача - суб`єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю.

Вищевказаним способам повинні відповідати і позовні вимоги особи, яка звертається до адміністративного суду.

Відповідно до пункту 8 частини першої статті 4 КАС України позивач це особа, на захист прав, свобод та інтересів якої подано позов до адміністративного суду, а також суб`єкт владних повноважень, на виконання повноважень якого подано позов до адміністративного суду.

Отже, підставою для звернення до суду із позовом є порушення прав, свобод та інтересів позивача рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень. У рамках адміністративного судочинства:

дії це певна форма поведінки суб`єкта владних повноважень, яка полягає у здійсненні суб`єктом владних повноважень своїх обов`язків у межах наданих законодавством повноважень чи всупереч їм;

бездіяльність це певна форма поведінки суб`єкта владних повноважень, яка полягає у невиконанні ним дій, які він повинен був і міг вчинити відповідно до покладених на нього посадових обов`язків згідно із законодавством України;

рішення це нормативно-правовий акт або індивідуальний акт (нормативно-правовий акт - акт управління (рішення) суб`єкта владних повноважень, який встановлює, змінює, припиняє (скасовує) загальні правила регулювання однотипних відносин, і який розрахований на довгострокове та неодноразове застосування; індивідуальний акт - акт (рішення) суб`єкта владних повноважень, виданий (прийняте) на виконання владних управлінських функцій або в порядку надання адміністративних послуг, який стосується прав або інтересів визначеної в акті особи або осіб, та дія якого вичерпується його виконанням або має визначений строк).

У контексті наведеного суддя наголошує, що позовна заява повинна містити максимально чітко і зрозуміло сформовані позовні вимоги.

Разом із тим, з огляду на наведені вище положення КАС України, суд не уповноважений на власний розсуд визначати належний спосіб захисту порушеного права, а тому позивачу необхідно усунути зазначений недолік позовної заяви шляхом коректного викладу (уточнення) змісту позовних вимог до відповідача та визначення способу захисту порушеного права, виходячи із повноважень суду при вирішенні справи.

Наведене узгоджується з повноваженнями суду при вирішенні справи. Зокрема, відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 245 КАС України у разі задоволення позову суд може прийняти рішення про визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії.

Захист порушених прав, свобод чи інтересів особи, яка звернулася до суду, може здійснюватися судом також в інший спосіб, який не суперечить закону і забезпечує ефективний захист прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Так, в прохальній частині позову позивач просить суд:

- визнати протиправними дії та бездіяльність Вінницького науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України та Головного управління Пенсійного фонду України у Вінницькій області, що полягали у відмові та подальшому блокуванні виплат допомоги по тимчасовій непрацездатності за період з липня по грудень 2025 року включно;

- зобов`язати відповідача 1 повторно розглянути питання призначення та виплати допомоги по тимчасовій непрацездатності з урахуванням правової оцінки суду;

- зобов`язати відповідача 2 забезпечити реалізацію права на соціальне страхування відповідно до вимог законодавства.

У контексті з наведеним суддя зазначає, що обраний позивачем спосіб захисту, як зобов`язання вчинити дії, у свою чергу, є лише наслідком визнання рішення, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправними. А тому, при поданні до суду даної позовної заяви позивачем невірно не визначено спосіб захисту його права та інтересу та не вказано та не конкретизовано у чому полягали дії і бездіяльність відповідачів.

Більше того, сформульовані позивачем позовні вимоги потребують уточнення в частині чіткого зазначення періодів (конкретних часових проміжків/календарних дат) за які, на думку позивача, відповідачі/відповідач 1 протиправно відмовили у призначенні та виплаті допомоги по тимчасовій непрацездатності.

Також позивачу слід уточнити заявлені позовні вимоги в частині звернення таких як до Вінницького науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України так і до Головного управління Пенсійного фонду України у Вінницькій області, вказавши в чому полягали дії/ бездіяльність кожного із зазначених суб`єктів.

Разом із тим, з огляду на наведені вище положення КАС України, суд не уповноважений на власний розсуд визначати належний спосіб захисту порушеного права, тому позивачу необхідно усунути зазначений недолік позовної заяви шляхом коректного викладу змісту позовних вимог до відповідачів та визначення способу захисту порушеного права, виходячи із повноважень суду при вирішенні справи.

Крім того, зважаючи на зміст заявлених позовних вимог суддя зауважує про наступне.

Відповідно до вимог п. 4, 5, 9 ч. 5 ст. 160 КАС України у позовній заяві зазначається зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; у справах щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень - обґрунтування порушення оскаржуваними рішеннями, діями чи бездіяльністю прав, свобод, інтересів позивача.

Згідно з частиною четвертою статті 161 КАС України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Варто зауважити, що зміст позову складають два елемента - підстава та предмет позову. Підставою адміністративного позову є юридичні факти, на яких позивач обґрунтовує свої позовні вимоги до відповідача, тобто юридичні факти, з наявністю або відсутністю яких закон пов`язує виникнення, зміну або припинення правовідносин. Зазначення підстави позову сприяє встановленню спірних правовідносин та можливості прийняття справи до провадження суду. Предметом позову є та конкретна матеріально-правова вимога до відповідача, яка випливає із спірного матеріального публічно-правового відношення та з приводу якої адміністративний суд має прийняти рішення.

Слід вказати, що ініціювавши судовий розгляд справи, позивач насамперед, повинен активно використовувати визначені законом процесуальні права з метою, з якою такі права надані. Реалізація цих прав нерозривно пов`язана із виконанням обов`язків щодо сприяння встановленню обставин у справі.

Способом виконання обов`язку ініціатора процесу та суб`єкта процесуальних правовідносин доказування є, в першу чергу, належний виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги із посиланням на докази, що підтверджують вказані обставини.

Так, в межах заявленого спору сторона позивача не погоджується з діями та бездіяльністю Вінницького науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України та Головного управління Пенсійного фонду України у Вінницькій області, що полягали у відмові та подальшому блокуванні виплат допомоги по тимчасовій непрацездатності за період з липня по грудень 2025 року включно.

Разом з тим вимоги позовної заяви жодним чином не обґрунтовані, адже позивач не наводить аргументів як нормативно-правових так і фактичних в підтвердження заявленої позиції.

Таким чином в порядку усунення даного недоліку позовної заяви позивачу слід навести належне обґрунтування своїх вимог, узгодивши виклад обставин, якими обґрунтовуються позовні вимоги із фактичними та дійсними даними та доказами, наданими на підтвердження заявлених вимог.

Також слід вказати, що позивачем у якості третьої особи зазначено - КНП "Вінницька обласна клінічна лікарня ім. М.І. Пирогова Вінницької обласної ради".

Відповідно до частини 2 статті 49 КАС України треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права, свободи, інтереси або обов`язки. Вони можуть бути залучені до участі у справі також за клопотанням учасників справи. Якщо адміністративний суд при вирішенні питання про відкриття провадження у справі або при підготовці справи до судового розгляду встановить, що судове рішення може вплинути на права та обов`язки осіб, які не є стороною у справі, суд залучає таких осіб до участі в справі як третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору. Вступ третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, не має наслідком розгляд адміністративної справи спочатку.

Частинами 4, 5 статті 49 КАС України визначено, що у заявах про залучення третіх осіб і у заявах третіх осіб про вступ у справу на стороні позивача або відповідача зазначається, на яких підставах третіх осіб належить залучити до участі у справі. Про залучення третіх осіб до участі у справі суд постановляє ухвалу, в якій зазначає, на які права чи обов`язки такої особи та яким чином може вплинути рішення суду у справі. Ухвала за наслідками розгляду питання про вступ у справу третіх осіб окремо не оскаржується. Заперечення проти такої ухвали може бути включено до апеляційної чи касаційної скарги на рішення суду, прийняте за результатами розгляду справи.

Отже, можливість залучення до справи третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору, обумовлена рішенням суду, яке може вплинути на її права, свободи, інтереси та обов`язки. Таким чином, залучення третіх осіб сприяє підвищенню результативності процедури доказування та забезпечує всебічний розгляд адміністративної справи.

Відтак, обов`язковою умовою залучення особи до участі у справі в якості третьої особи є доведення можливості впливу рішення у справі на права, свободи, інтереси та обов`язки такої особи.

Натомість, позивачем не надано клопотання про залучення третьої особи із відповідним обґрунтуванням, не вказано на чиєму боці слід залучити згадану юридичну особу до участі у цій справі.

Таким чином, позивачу слід надати мотивоване клопотання про залучення третьої особи КНП "Вінницька обласна клінічна лікарня ім. М.І. Пирогова Вінницької обласної ради".

Наведене свідчить про невідповідність позовної заяви вимогам статті 160-161 КАС України.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтею 160, 161 КАС України, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, в якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб їх усунення і встановлюється строк, достатній для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи викладене, позовну заяву слід залишити без руху із встановленням позивачу строку для усунення вказаних в цій ухвалі недоліків у спосіб:

- уточнення заявлених позовних вимог та/або викладу обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, приведення позовних вимог у відповідність норм ст. 5 КАС України, вказавши в чому полягає оскаржувані дії та бездіяльність відповідачів (в частині звернення таких як до Вінницького науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України так і до Головного управління Пенсійного фонду України у Вінницькій області, вказавши в чому полягали дії/ бездіяльність кожного із зазначених суб`єктів);

- уточнення заявлених вимог з приводу періодів відмови позивачу у призначенні та виплаті допомоги по тимчасовій непрацездатності (конкретних часових проміжків/календарних дат) за які, на думку позивача, відповідачі/відповідач 1 протиправно відмовили у призначенні та виплаті допомоги по тимчасовій непрацездатності);

- наведення нормативно-правового та фактичного обґрунтування заявленим позовним вимогам;

- надання мотивованого клопотання про залучення третьої особи до участі у справі.

Керуючись ст.ст. 169, 248, 256 КАС України, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Вінницького науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України, Головного управління Пенсійного фонду України у Вінницькій області про визнання протиправними дій та бездіяльності, зобов`язання вчинити дії залишити без руху.

Запропонувати позивачу у 5- денний строк з дня отримання копії ухвали усунути недоліки позовної заяви, зазначені в мотивувальній частині ухвали суду.

Копію ухвали надіслати позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили в порядку, визначеному ст. 256 КАС України.

Суддя Томчук Андрій Валерійович