Справа № 120/6640/25
Суддя: Маслоід Олена Степанівна
Дата ухвалення: 2026-01-15 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

м. Вінниця

15 січня 2026 р. Справа № 120/6640/25

Вінницький окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді: Маслоід О.С.,

за участю:

секретаря судового засідання: Бульківської О.В.,

представника відповідача: Дубіцької Т.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріали справи

за позовом: Товариства з обмеженою відповідальністю "Спектр-Ойл" (вул. Хмельницьке шосе, 13, оф. 228, м. Вінниця, 21036)

до: Головного управління ДПС у Вінницькій області (вул. Хмельницьке шосе, 7, м. Вінниця, 21036)

про: визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Вінницького окружного адміністративного суду перебуває адміністративна справа за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Спектр-Ойл" (далі - позивач) до Головного управління ДПС у Вінницькій області (далі - відповідач) про визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити певні дії.

Ухвалою суду від 19.05.2025 дану позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження, а також визначено, що вона буде розглядатись в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

Надалі, ухвалою суду від 27.11.2025 розгляд справи № 120/6640/25 вирішено проводити в порядку спрощеного позовного провадження у судовому засіданні із повідомленням (викликом) сторін. Справу до судового розгляду на 09.12.2025 о 12.00 год.

08.12.2025 за вх.№76996/25 представником позивача - адвокатом Хоменчуком А. О. - до суду подано клопотання про відкладення судового засідання у зв`язку із його зайнятістю у іншому судовому засіданні по справі №127/19010/25 у Вінницькому міському суді Вінницької області. При цьому жодних доказів в підтвердження зазначених підстав для відкладення адвокатом не надано.

Судом відкладено розгляд справи на 16.12.2025.

16.12.2025 за вх.№78497/25 представником позивача подано до суду клопотання про відкладення судового засідання у зв`язку із його перебуванням на лікарняному. Однак на підтвердження даних обставин представником позивача знову не надано належних доказів, зокрема, листка непрацездатності.

Судом відкладено розгляд справи на 15.01.2026.

15.01.2026 до суду від представника позивача надійшло клопотання про відкладення розгляду справи у зв`язку його із зайнятістю у іншому судовому засіданні по справі № 295/5890/25 у Корольовському районному суді м. Житомира. До поданого клопотання представником позивача вкотре не долучено жодних доказів на підтвердження наведених обставин.

Суд заважує, що відповідно до ст. 129 Конституції України основними засадами судочинства є, серед іншого, змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

З метою безумовного дотримання цього конституційного принципу в ч. 3 ст. 2 та ст. 9 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) закріплено, що до основних засад (принципів) адміністративного судочинства належить, зокрема, змагальність сторін, диспозитивність та офіційне з`ясування всіх обставин у справі; суд вживає визначені законом заходи, необхідні для з`ясування всіх обставин у справі, у тому числі щодо виявлення та витребування доказів з власної ініціативи.

Загалом принцип змагальності прийнято розглядати як основоположний компонент концепції "справедливого судового розгляду" у розумінні пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, що також включає споріднені принципи рівності сторін у процесі та ефективної участі.

Принцип змагальності судового провадження охоплює собою право особи, крім можливості подавати власні докази, знати про існування всіх представлених доказів та пояснень іншими учасниками справи, оскільки вони можуть вплинути на рішення суду, мати можливість знайомитись з матеріалами справи та робити з них копії, а також володіти відповідними знаннями (залучати професійного представника) та змогу коментувати представлені докази та пояснення у належній формі та у встановлений час.

Саме з метою належного, повного та всебічного з`ясування всіх обставин справи, забезпечення реалізації принципу змагальності сторін та ефективної участі учасників процесу, суд дійшов висновку про необхідність виходу з письмового провадження та розгляду справи у судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

За змістом ч. 1, 2 КАС України учасники справи мають рівні процесуальні права та обов`язки. Учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Відповідно до ч. 5 ст. 44 КАС України учасники справи зобов`язані: 1) виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу; 2) сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи; 3) з`являтися в судове засідання за викликом суду, якщо їх явка визнана судом обов`язковою; 4) подавати наявні у них докази в порядку та строки, встановлені законом або судом, не приховувати докази; 5) надавати суду повні і достовірні пояснення з питань, які ставляться судом, а також учасниками справи в судовому засіданні; 6) виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки; 7) виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.

Однак представник позивача, будучи належним чином повідомленим про дату, час та місце судових засідань, не з`являється у судові засідання, систематично ініціює питання про їх відкладення та при цьому не надає належних і допустимих доказів на підтвердження поважності причин неявки. Така процесуальна поведінка не відповідає вимогам ст. 44 КАС України, не узгоджується з принципом добросовісного користування процесуальними правами, не сприяє своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному з`ясуванню всіх обставин справи, а також фактично перешкоджає реалізації завдань адміністративного судочинства щодо ефективного та справедливого розгляду спору у розумні строки.

Згідно з ст. 45 КАС України Учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.

З урахуванням конкретних обставин справи суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню адміністративного судочинства, зокрема:

1) подання скарги на судове рішення, яке не підлягає оскарженню, не є чинним або дія якого закінчилася (вичерпана), подання клопотання (заяви) для вирішення питання, яке вже вирішено судом, за відсутності інших підстав або нових обставин, заявлення завідомо безпідставного відводу або вчинення інших аналогічних дій, які спрямовані на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи чи виконання судового рішення;

2) подання декількох позовів до одного й того самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав, або подання декількох позовів з аналогічним предметом і з аналогічних підстав, або вчинення інших дій, метою яких є маніпуляція автоматизованим розподілом справ між суддями;

3) подання завідомо безпідставного позову, позову за відсутності предмета спору або у спорі, який має очевидно штучний характер;

4) необґрунтоване або штучне об`єднання позовних вимог з метою зміни підсудності справи, або завідомо безпідставне залучення особи як відповідача (співвідповідача) з тією самою метою;

5) узгодження умов примирення, спрямованих на шкоду правам третіх осіб, умисне неповідомлення про осіб, які мають бути залучені до участі у справі. якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

Суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання учасником судового процесу його процесуальними правами, суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом.

Правовідносини суду з кожним учасником процесу підпорядковані досягненню головної мети - ухвалення законного та обґрунтованого рішення, а також створення особам, що беруть участь у справі, процесуальних умов для забезпечення захисту їх прав, а також прав та інтересів інших осіб. У разі ж коли сторона у справі вчиняє будь-яку процесуальну дію не з цією метою, вона виходить за межі дійсного змісту свого права, тобто зловживає ним.

Зловживання процесуальними правами може проявлятись у тому, що особа реалізує свої процесуальні права і вчиняє передбачені процесуальним законодавством процесуальні дії, але робить це недобросовісно, на шкоду іншим особам, з метою, яка суперечить завданням адміністративного судочинства, визначеним у статті 2 КАС України.

Верховний Суд у постанові від 20.03.2024 у справі №520/11767/23 зазначив, що під зловживанням процесуальними правами розуміється форма умисних, несумлінних дій учасників процесу, що знаходить своє вираження, зокрема, у вчиненні дій, неспівмірних із наслідками, до яких вони можуть призвести, використанні наданих прав всупереч їх призначенню з метою обмеження можливості реалізації чи обмеження прав інших учасників провадження, перешкоджання діяльності суду з правильного та своєчасного розгляду і вирішення справ, необґрунтованому перевантаженні роботи суду. При цьому, вирішення питання про наявність чи відсутність факту зловживання віднесене на розсуд суду, що розглядає справу.

З огляду на наведене, враховуючи систематичну неявку представника позивача у судові засідання, неодноразове подання клопотань про відкладення розгляду справи без надання належних і допустимих доказів поважності причин такої неявки, а також наслідки такої процесуальної поведінки у вигляді затягування розгляду справи та перешкоджання виконанню судом завдань адміністративного судочинства, суд дійшов висновку, що дії представника позивача свідчать про недобросовісне користування процесуальними правами та є зловживанням процесуальними правами у розумінні ст. 45 КАС України.

Таким чином, з урахуванням викладених обставин, з метою припинення зловживання процесуальними правами, забезпечення ефективного, своєчасного та повного з`ясування всіх обставин справи, у даній справі виникла необхідність у визнанні явки представника позивача у судове засідання обов`язковою, оскільки за його відсутності неможливо встановити окремі істотні для правильного вирішення спору обставини.

Ч. 5 ст. 44 КАС України передбачені обов`язки учасників процесу, серед яких, учасники справи зобов`язані з`являтися в судове засідання за викликом суду, якщо їх явка визнана судом обов`язковою.

Відтак, для повного та всебічного розгляду даної справи, з метою перевірки доводів позовної заяви, суд дійшов висновку про необхідність визнання обов`язковою явки представника Товариства з обмеженою відповідальністю "Спектр-Ойл" у судове засідання та заслуховування пояснень по суті справи.

Суд також роз`яснює, що відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 240 КАС України суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, якщо позивач не прибув (повторно не прибув, якщо він не є суб`єктом владних повноважень) у підготовче судове засідання чи у судове засідання без поважних причин або не повідомив про причини неявки, за відсутності заяви позивача про розгляд справи за його відсутності.

Враховуючи викладене, суд звертає увагу позивача та його представника на необхідність належного виконання процесуальних обов`язків і участі у судовому засіданні, оскільки подальша неявка без поважних причин та без належного повідомлення суду про такі причини може мати наслідком залишення позовної заяви без розгляду.

Керуючись ст.ст. 44, 45, 248, 256 КАС України,

УХВАЛИВ:

Визнати зловживанням процесуальними правами подання адвокатом Хоменчуком А. О. як представником Товариства з обмеженою відповідальністю "Спектр-Ойл" клопотань про відкладення розгляду справи без надання належних та допустимих доказів на підтвердження поважності причин неявки у судові засідання.

Визнати явку представника Товариства з обмеженою відповідальністю "Спектр-Ойл" обов`язковою в судове засідання по справі № 120/6640/25.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили в порядку, визначеному ст. 256 КАС України.

Суддя Маслоід Олена Степанівна