Справа № 480/9532/25
Суддя: І.Г. Шевченко
Дата ухвалення: 2026-01-13 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

СУМСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

13 січня 2026 року Справа № 480/9532/25

Сумський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Шевченко І.Г., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Сумській області про визнання протиправним та скасування наказу, зобов`язання вчинити дії,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до Сумського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Головного управління Національної поліції в Сумській області, в якій, з урахуванням уточненого позову просить:

1) визнати протиправними з моменту прийняття та скасувати:

- Наказ начальника Головного управління Національної поліції в Сумській області від 17.11.2025 № 1697 «Про застосування дисциплінарного стягнення»,

- Наказ начальника Головного управління Національної поліції в Сумській області від 17.11.2025 № 609 о/с «По особовому складу»,

2) поновити капітана поліції ОСОБА_1 посаді інспектора взводу № 1 батальйону поліції особливого призначення (стрілецький) Головного управління Національної поліції в Сумській області,

3) стягнути з Головного управління Національної поліції в Сумській області на користь ОСОБА_1 середній заробіток за весь час вимушеного прогулу без утримання податків й інших обов`язкових платежів, починаючи з 17.11.2025 по день прийняття судом рішення про поновлення на роботі.

Ухвалою суду від 05.01.2026 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі, ухвалено здійснювати розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін. При цьому цією ухвалою поновлено позивачу строк звернення до суду.

Представник відповідач подала до суду клопотання про про розгляд справи за правилами загального позовного провадження, яке ухвалою суду залишено без задоволення.

Також представник відповідача подала клопотання про залишення позову без розгляду, вмотивоване тим, що у зв`язку із відсутністю без поважних причини на службі позивача, на виконання вимог статті 30 Дисциплінарного Статуту копія оскаржуваного наказу ГУНП в Сумській області від 17.11.2025 № 609 о/с надіслано засобами поштового зв`язку на адресу місця проживання позивача, що підтверджується копією листа Управління кадрового забезпечення ГУНП в Сумській області від 18.11.2025 № 72346-2025. Таким чином, враховуючи положення частини 3 статті 30 Дисциплінарного Статуту позивач ознайомлений зі спірним наказом 23.11.2025, тобто, після спливу чотирьох календарних днів з дня його відправлення поштовим зв`язком. Також, з урахуванням вимог статті 30 Дисциплінарного Статуту копія спірного наказу про застосування до нього дисциплінарного стягнення від 17.11.2025 № 1697 «Про застосування дисциплінарного стягнення» надіслано 18.11.2025 з використанням електронної комунікації на номер мобільного телефону - НОМЕР_1 . Відтак, позивач, у розумінні положень частини 3 статті 30 Дисциплінарного Статуту ознайомлений зі спірним наказом 20.11.2025. У той же час, позивач до суду із вимогами про оскарження спірного наказу звернувся 15.12.2025, тобто з пропуском 15-денного строку звернення до суду, встановленого абзацом 2 частини 4 статті 31 Дисциплінарного статуту.

Перевіривши матеріали справи, суд вказує наступне.

Відповідно до ч.13 ст.171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), суддя встановивши після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 160, 161 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Так, за правилами ч.6 ст.161 КАС України визначено, що у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Положеннями ч.1,2 ст.122 КАС України унормовано, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів. Згідно ч. 5 ст. 122 КАС України для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Згідно з ч.3 ст.122 КАС України, для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Так, Законом України від 15 березня 2018 року № 2337-VIII затверджено Дисциплінарний статут Національної поліції України (далі по тексту - Дисциплінарний статут), частиною 4 ст. 31 якого передбачено, що поліцейський має право оскаржити застосоване до нього дисциплінарне стягнення, звернувшись до адміністративного суду протягом 15 днів з дня його ознайомлення з наказом про притягнення до дисциплінарної відповідальності.

У разі застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення у виді звільнення з посади, пониження у спеціальному званні на один ступінь або звільнення зі служби в поліції поліцейський має право оскаржити таке стягнення протягом 15 днів з дня його ознайомлення з наказом по особовому складу про виконання застосованого дисциплінарного стягнення.

У постанові від 30 листопада 2023 року по справі № 500/1224/23 Верховний Суд зазначив, що у випадку наявності колізії між загальним та спеціальним законом застосуванню підлягають норми спеціального закону, яким є саме Дисциплінарний статут НП України.

При цьому, при наявності розбіжностей загальних і спеціальних (виняткових) норм, необхідно керуватися принципом Lex specialis (лат. - спеціальний закон, спеціальна норма), відповідно до якого при розбіжності загального і спеціального закону діє спеціальний закон, а також принципом Lex specialis derogat generali, суть якого зводиться до того, що спеціальний закон скасовує дію (для цієї справи) загального закону; спеціальна норма має перевагу над загальною.

У разі якщо норми нормативних актів рівної юридичної сили містять різні моделі правового регулювання, перевагу при застосуванні слід надавати тій нормі, яка регулює вужче коло суспільних відносин, тобто є спеціальною.

У свою чергу, під темпоральними (часовими) колізіями слід розуміти такі колізії, що виникають внаслідок видання в різний час з того ж самого питання принаймні двох норм права.

Правила конкуренції, крім вищезазначеного, можуть випливати з часової послідовності прийняття норм. За загальним правилом, нова норма припиняє дію старої норми, якщо вони суперечать одна одній (lex posterior derogat legi priori). У співвідношенні між звичайними законами, які суперечать один одному, "молодша норма" припиняє суперечливу до неї "старшу": цей підхід виходить з того, що існуюче право при виданні нової норми може бути змінене без особливих проблем.

Тобто у контексті цього судового спору застосуванню підлягає Дисциплінарний статут, що затверджений Законом України і яким передбачені порядок та строки оскарження дисциплінарного стягнення.

Аналогічний висновок висловлений Верховним Судом у постановах від 08.02.2023 у справі № 120/7567/22, від 31.05.2023 у справі № 160/9356/22, від 31.10.2023 у справі № 340/4394/22, від 30.11.2023 у справі № 500/1224/23, від 28.03.2024 у справі №420/22052/23, від 30.09.2024 у справі № 520/5571/24, від 04.10.2024 у справі № 580/4340/24, від 27.11.2024 року у справі № 420/13235/24, від 17.04.2025 у справі № 140/7715/24.

Згідно ч. 1 ст. 121 Кодексу адміністративного судочинства України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Суд зазначає, що поважними причинами, що зумовили пропуск строку звернення до суду, визнаються обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи та пов`язані з дійсними істотними перешкодами, які не дозволяють вчасно реалізувати право на судовий захист.

Отже, поновленню підлягають лише порушені з поважних причин процесуальні строки, встановлені законом.

Суд звертає увагу на те, що дотримання строків звернення до адміністративного суду є однією з умов дисциплінування учасників публічно-правових відносин, якщо ці відносини стали спірними.

Обмеження строку звернення до суду шляхом встановлення відповідних процесуальних строків, не впливає на зміст та обсяг конституційного права на судовий захист і доступ до правосуддя (Рішення Конституційного Суду України від 13 грудня 2011 року № 17-рп/2011). Такі обмеження направленні на досягнення юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулюють учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків та поважати права та інтереси інших учасників правовідносин.

Європейський суд з прав людини у своїй практиці неодноразово наголошував, що право на доступ до суду, закріплене у статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року, не є абсолютним: воно може підлягати дозволеним за змістом обмеженням. Такі обмеження не можуть зашкоджувати самій суті права доступу до суду, мають переслідувати легітимну мету, а також має бути обґрунтована пропорційність між застосованими засобами та поставленою метою (пункт 33 рішення від 21 грудня 2010 року у справі "Перетяка та Шереметьєв проти України").

Поняття поважних причин пропуску процесуальних строків є оціночним, а його вирішення покладається на розсуд судді.

Вказана позиція суду узгоджується з постановою Верховного Суду від 31 березня 2020 року по справі № 807/235/16 (адміністративне провадження № К/9901/49805/18).

В обґрунтування клопотання про поновлення строку звернення до суду, представник позивача зазначав у заяві, що фактично позивач ознайомився з наказом про застосування дисциплінарного стягнення, а саме з витягом з наказу начальника ГУ НП в Сумській області від 17.11.2025 №609 о/с лише 03.12.2025 року (день ознайомлення адвоката з матеріалами службового розслідування).

У свою чергу з матеріалів, доданих до клопотання про залишення позовної заяви без розгляду, судом встановлено, що копія спірного наказу начальника Головного управління Національної поліції в Сумській області "Про застосування дисциплінарного стягнення" від 17.11.2025 № 1697 та копія наказу начальника Головного управління Національної поліції в Сумській області від 17.11.2025 № 609 о/с «По особовому складу» були надіслані позивачу 18.11.2025 о 18:30 год. з використанням електронної комунікації на номер мобільного телефону - НОМЕР_2 , що підтверджується копіями скріншотів з листування (а.с.109).

При цьому, представником позивача цю позовну заяву було подано до суду через систему "Електронний суд" лише 15.12.2025, тобто з порушенням строку, встановленого ч. 4 ст. 31 Дисциплінарного статуту.

А відтак суд зазначає, що позивачем пропущено строк звернення до суду, встановлений ч. 4 ст. 31 Дисциплінарного статуту, з даною позовною заявою.

Суд враховує, що поважними причинами пропуску строку звернення до суду можуть бути визнані ті обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи та пов`язані з дійсними істотними перешкодами та труднощами для своєчасного вчинення відповідних дій та підтверджені належними доказами.

При цьому, доводів, які б свідчили про наявність об`єктивно непереборних обставин, пов`язаних з дійсними істотними перешкодами та труднощами для своєчасного вчинення дій щодо звернення до суду з позовом за захистом порушеного права, протягом установленого законом строку, представником позивача суду не наведено.

А відтак, суд зазначає, що доводи викладені у позовній заяві щодо причин пропуску строку звернення до суду, є безпідставними.

В даному випадку позивачем пропущено строк звернення до суду з даною позовною заявою, встановленого ч. 4 ст. 31 Дисциплінарного статуту.

При цьому належних доказів поважності причин пропуску такого строку позивачем/представником позивача, суду не надано.

За вказаних обставин, суд не знайшов підстав для задоволення клопотання представника позивача про поновлення пропущеного строку звернення до суду.

Приписами ч.3 ст.123 КАС України визначено, що якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Беручи до уваги те, що позивач звернувся до суду з пропуском строку, суд дійшов висновку про необхідність залишення позову без руху на підставі ч.13 ст. 171 КАС України та надання позивачу можливості подати клопотання про поновлення пропущеного строку звернення до суду із наведенням поважних причин пропущення цього строку, з урахуванням мотивів, викладених у цій ухвалі.

Роз`яснити позивачу, що згідно вимог ч.ч.14, 15 ст.171 КАС України, якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, суд продовжує розгляд справи, про що постановляє ухвалу не пізніше наступного дня з дня отримання інформації про усунення недоліків. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява залишається без розгляду.

Керуючись ст. ст. 132, 133, 161, 171, 243, 248, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Головне управління Національної поліції в Сумській області про визнання протиправним та скасування наказу, зобов`язання вчинити дії - залишити без руху.

Недоліки позовної заяви можуть бути усунені позивачем протягом 10 днів з дня отримання копії цієї ухвали шляхом подання до суду заяви про поновлення строку на звернення з позовом до суду із зазначенням у ній підстав та наданням доказів поважності його пропуску.

У разі невиконання вимог цієї ухвали позовна заява буде залишена без розгляду.

Копію цієї ухвали направити сторонам.

Ухвала набирає законної сили з дня її прийняття та оскарженню не підлягає.

Суддя І.Г. Шевченко