Справа № 580/146/26
Суддя: Лариса ТРОФІМОВА
Дата ухвалення: 2026-01-12 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

12 січня 2026 року справа № 580/146/26
м. Черкаси
Черкаський окружний адміністративний суд у складі судді Л.В.Трофімової розглянув матеріали адміністративної справи № 580/146/26 за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Військової частини НОМЕР_2 ( АДРЕСА_2 , ЄДРПОУ НОМЕР_3 ) про визнання протиправною бездіяльності та зобовязання вчинити дії, постановив ухвалу.

06.01.2026 №707/26 представник позивача - адвокат Зіненко Анастасія Олександрівна (ордер серії АЕ №1452226) у позовній заяві просить:

- визнати протиправною бездіяльність командування Військової частини НОМЕР_2 Збройних Сил України Міністерства оборони України щодо не надання довідки про обставини травми (поранення, кантузії, каліцтво) на вимогу ОСОБА_1 та його представника (без ПІБ);

- витребувати у командування Військової частини НОМЕР_2 Збройних Сил України Міністерства оборони України надати довідку про обставини травми (поранення, кантузії, каліцтво) ОСОБА_1 .

У позовній заяві представник позивача вказує, що Позивач звільнений від сплати судового збору відповідно до ст.5 Закону України від 08.07.2011 № 3674 «Про судовий збір», проте не повідомляє на підставі якого пункту/пунктів.

Відповідно до ч.2 ст.171 КАС України суддя відкриває провадження в адміністративній справі на підставі позовної заяви, якщо відсутні підстави для залишення позовної заяви без руху, її повернення чи відмови у відкритті провадження у справі. Вивчивши матеріали позовної заяви, варто зазначити, що вона не відповідає вимогам статті 160, 161 КАС України, тому повинна бути залишена без руху для усунення недоліків, з огляду на таке.

Усупереч вимог п.2, п.4 ч.5 ст.160 КАС України представник позивача визначає відповідачем Військову частину НОМЕР_2 , проте вимоги формує до юридичної особи з іншим найменуванням командування Військової частини НОМЕР_2 Збройних Сил України Міністерства оборони України без урахування реєстраційних відомостей ЄДР.

Відповідно до п.9 ч.1 ст.4 КАС України відповідач - суб`єкт владних повноважень, а у випадках, визначених законом, й інші особи, до яких звернена вимога позивача. Суб`єкт владних повноважень - орган державної влади (у тому числі без статусу юридичної особи), орган місцевого самоврядування, орган військового управління, їх посадова чи службова особа, інший суб`єкт під час здійснення ними публічно-владних управлінських функцій на підставі законодавства, у тому числі на виконання делегованих повноважень, або наданні адміністративних послуг (п.7 ч.1 ст.4 КАС України).

Усупереч вимог п.5, п.9 ч.5 ст.160 КАС України позивач не обгрунтовує зміст і характер порушеного права обраним відповідачем, ствердивши про «захист своїх порушених прав» (у множині) без конкретизації, і обраний спосіб захисту відповідно до ст.5 КАС України.

За загальним правилом перебіг строку на звернення до адміністративного суду починається від дня виникнення права на звернення з позовом, тобто коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів. Право на судовий захист реалізується особою шляхом подання позовної заяви до суду, яку відповідно до частини першої статті 122 КАС України може бути подана у межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Застосування судами наслідків пропущення строків звернення до суду не є порушенням права на доступ до суду.

Враховуючи правову природу адвокатського запиту, останній не є зверненням військовозобов`язаного щодо вирішення питань проходження служби (висновки Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду у постанові від 7 листопада 2024 року у справі № 340/2502/23).

Адвокат вказує: у червні 2024 Токар О.О. через представника звернувся про видачу довідки щодо обставин травми згідно додатку до Положення 402, проте не повідомляє: з якою саме датою пов`язує початок перебігу строку звернення до суду із даним позовом на вимогу ОСОБА_1 .

ВПВС у справі № 990/150/23 у п.28 постанови зазначає: реалізуючи передбачене статтею 55 Конституції України, статтею 5 КАС України право на судовий захист, звертаючись до суду, особа вказує в позові власне суб`єктивне уявлення про порушене право чи охоронюваний інтерес та спосіб його захисту; п.33 - звертаючись до суду, позивач самостійно визначає у позовній заяві, яке його право чи охоронюваний законом інтерес порушено особою, до якої пред`явлено позов, та зазначає, які саме дії необхідно вчинити суду для відновлення порушеного права; п. 37 зміст позовних вимог - це максимально чітко і зрозуміло сформовані визначення способу захисту порушеного права, свободи чи інтересу у прохальній частині позову; п.43 - формулювання прохальної частини позову із зазначенням альтернатив можливих способів захисту порушеного права є таким, що не відповідає положенням КАС України. Великою Палатою Верховного Суду у справі №640/7310/19 (ЄДРСР 94394125) зазначено: особа, яка вважає, що порушені її права, свободи чи інтереси, і яка у зв`язку із цим звертається за їх захистом до адміністративного суду, має зазначити в позовній заяві: хто, який саме суб`єкт владних повноважень (а якщо відповідачем може бути суб`єкт господарювання, то який саме) порушив її права чи інтереси, яким чином, якими діями (рішенням, бездіяльністю) відбулося втручання в її права, які саме права були порушені, чи належать вони позивачу, які обставини про це свідчать.

Представник позивача формує вимогу про витребування доказів без урахування ч.2 ст.80 КАС України як позовну вимогу, що є незрозумілою (витребувати та надати довідку якої форми на якому бланку на виконання якого нормативно-правового акта за яким зверненням Позивача) і потребує уточнення з урахуванням ст.5 КАС України.

У постанові Верховного Суду у справі № 405/3360/17 (ЄДРСР 100918809) зазначено, що процесуальним законом не передбачено права позивача на подання заяв (клопотань) про «доповнення» або «уточнення» позовних вимог. У разі надходження до суду однієї із зазначених заяв (клопотань) останній, виходячи з її змісту, а також змісту раніше поданої позовної заяви та конкретних обставин справи, повинен розцінювати її як: - подання іншого (ще одного) позову, чи - збільшення або зменшення розміру позовних вимог, чи - об`єднання позовних вимог, чи - зміну предмета або підстав позову.

Відповідно до частин першої та третьої статті 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. Протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку. Відповідно до ч. 6 ст. 161 КАС у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Адвокатський запит - письмове звернення адвоката до органу державної влади, органу місцевого самоврядування, їх посадових та службових осіб, підприємств, установ і організацій незалежно від форми власності та підпорядкування, громадських об`єднань про надання інформації, копій документів, необхідних адвокату для надання правничої допомоги клієнту. До адвокатського запиту додаються посвідчені адвокатом копії свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю, ордера або доручення органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правничої допомоги. Вимагати від адвоката подання разом з адвокатським запитом інших документів забороняється. Адвокатський запит не може стосуватися надання консультацій і роз`яснень положень законодавства (ч.1 ст.24 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність»).

Верховний Суд у справі №826/16958/17 ЄДРСР 77537724 зазначив: якщо від наявності доказу залежить визначення предмета спору та підтримання позивачем відповідних вимог, позивач не може перекладати на суд власний обов`язок визначитися з предметом спору.

Відповідно до ч.4 ст. 161 КАС України, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

У додатках до позовної заяви не надана копія адвокатського запиту від якого представника Позивача та відомості про дату отримання з доказами на підтвердження; вимоги ОСОБА_1 про надання довідки яким адміністративним органом та якої форми (згідно додатку до Положення 402 та/або наказу №332, наказу №258).

Адміністративний орган - орган виконавчої влади, орган влади Автономної Республіки Крим, орган місцевого самоврядування, їх посадова особа, інший суб`єкт, який відповідно до закону уповноважений здійснювати функції публічної адміністрації (п.1 ч.1 ст.2 Закону України «Про адміністративну процедуру» від 17 лютого 2022 року № 2073-IX).

Відповідно до п.9 ч.1 ст.19 КАС України у спорах щодо оскарження рішень атестаційних, конкурсних, медико-соціальних експертних комісій, експертних команд з оцінювання повсякденного функціонування особи та інших подібних органів, рішення яких є обов`язковими для органів державної влади, органів місцевого самоврядування, інших осіб (пункт 9 частини першої статті 19 із змінами, внесеними згідно із Законом № 4170-IX від 19.12.2024).

Усупереч вимог п.2 ч.5 ст.160 КАС України під час оформлення адміністративного позову адвокатом не вказані відомості про електронний кабінет.

Верховний Суд 13.04.2022 у справі № 160/11095/20 зазначив, що залишення позовної заяви без руху - це тимчасовий захід, що застосовується судом з метою усунення позивачем недоліків позовної заяви.

Особа повинна докладати зусиль для усунення недоліків або інформування суду про свою позицію щодо встановлених судом недоліків під час винесення ухвали про залишення без руху. Такий підхід відповідатиме принципу добросовісності (поваги до суду та інших учасників справи), а також принципу заборони зловживання процесуальними правами (висновки у постанові Верховного Суду від 10 січня 2024 року у справі №280/3193/23).

Відповідно до частини 1 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України суд, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись ст.2, 5, 160, 161, 169, 241-243, 294 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_2 залишити без руху.

Надати позивачеві для усунення недоліків позовної заяви десять днів з дати отримання копії ухвали.

Позивачем недоліки можуть бути усунуті шляхом надання: обґрунтування змісту і характеру якого саме порушеного права (інтересу) позивача з якого часу і у порушення яких нормативно-правових актів допущено відповідачем; повідомлення: з якою саме датою пов`язує початок перебігу строку звернення до суду із даним позовом на яку саме вимогу ОСОБА_1 ; копії адвокатського запиту і докузу про отримання відповіді; редакції адміністративного позову з дотриманням вимог ст.160, 161 КАС України з правильним найменуванням обраного відповідача, відомостями про електронний кабінет, вимогами з урахуванням ст.5 КАС України; обгрунтованого клопотання про витребування доказів з дотриманням вимог ч.2 ст.80 КАС України; повідомленням про підстави для звільнення Позивача від сплати судового збору за вимогою немайнового характеру; обгрунтованого клопотання про поновлення строку звернення до суду з доказами на підтвердження поважності причин пропуску; копії власної заяви Позивача до роботодавця у спірних правовідносинах.

У разі невиконання вимог ухвали позовна заява буде повернута представнику позивача.

Ухвала набирає законної сили з дати підписання та не належить оскарженню.

Копію ухвали направити представнику позивача.

СуддяЛариса ТРОФІМОВА