Справа № 520/26666/25
Суддя: Спірідонов М.О.
Дата ухвалення: 2026-01-12 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

12 січня 2026 р. № 520/26666/25

Харківський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Спірідонова М.О., розглянувши в порядку спрощеного провадження адміністративну справу за позовом Приватного підприємства "Національні традиції" (вул. Морозова, буд. 7,м. Харків,61036) до Вінницької митниці (вул. Лебединського, буд. 17,м. Вінниця,Вінницький р-н, Вінницька обл.,21034) про визнання протиправним та скасування рішення,-

В С Т А Н О В И В :

Позивач, Приватне підприємство "Національні традиції", звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з зазначеним позовом до Вінницької митниці, в якому просить суд:

1. Визнати протиправними та скасувати:- рішення про коригування митної вартості товарів № UA401060/2025/000063/2 від 29.08.2025 року та картку відмови № UA401060/2025/000181 від 29.08.2025 року; - рішення про коригування митної вартості товарів № UA401060/2025/000064/2 від 01.09.2025 року та картку відмови № UA401060/2025/000182 від 01.09.2025 року;- рішення про коригування митної вартості товарів № UA401060/2025/000067/2 від 18.09.2025 року та картку відмови № UA401060/2025/000197 від 18.09.2025 року.

2. Стягнути на користь ПРИВАТНОГО ПІДПРИЄМСТВА НАЦІОНАЛЬНІ ТРАДИЦІЇ (ідентифікаційний код юридичної особи: 39220630; адреса юридичної особи: Україна, 61036, Харківська область, місто Харків, вулиця Морозова, будинок 7) витрати на оплату судового збору у загальному розмірі 17 664,66 грн та витрати на професійну правничу допомогу у фіксованому розмірі 150 000,00 грн за рахунок бюджетних асигнувань Вінницької митниці (ідентифікаційний код юридичної особи: 43997544, Адреса: 21034, Вінницька обл., м. Вінниця, вул. Лебединського, 17).

В обґрунтування позову зазначено, що оскаржувані - рішення про коригування митної вартості товарів № UA401060/2025/000063/2 від 29.08.2025 року та картка відмови № UA401060/2025/000181 від 29.08.2025 року; - рішення про коригування митної вартості товарів № UA401060/2025/000064/2 від 01.09.2025 року та картка відмови № UA401060/2025/000182 від 01.09.2025 року; - рішення про коригування митної вартості товарів № UA401060/2025/000067/2 від 18.09.2025 року та картка відмови № UA401060/2025/000197 від 18.09.2025 року є протиправними та такими, що винесені з порушенням норм чинного законодавства України.

Ухвалою суду від 10.10.2025 року відкрито спрощене провадження по справі та запропоновано відповідачу надати відзив на позов.

Відповідно до Переліку територій, на яких ведуться (велися) бойові дії або тимчасово окупованих, затвердженого наказом Міністерства розвитку громад та територій України № 376 від 28.02.2025, місто Харків у період з 24.02.2022 по 15.09.2022 належало до території активних бойових дій, а з 15.09.2022 по теперішній час є територією можливих бойових дій, розгляд справи було відтерміновано.

Крім того, на тривалість виготовлення процесуального документу вплинула обставина знаходження судді у відпустці.

Представником відповідача 20.10.2025 року надано відзив на позовну заяву, в якому він просив відмовити позивачу в задоволенні позовних вимог та зазначає, що оскаржувані - рішення про коригування митної вартості товарів № UA401060/2025/000063/2 від 29.08.2025 року та картка відмови № UA401060/2025/000181 від 29.08.2025 року; - рішення про коригування митної вартості товарів № UA401060/2025/000064/2 від 01.09.2025 року та картка відмови № UA401060/2025/000182 від 01.09.2025 року; - рішення про коригування митної вартості товарів № UA401060/2025/000067/2 від 18.09.2025 року та картка відмови № UA401060/2025/000197 від 18.09.2025 року є такими, що винесені в межах чинного законодавства України та не підлягають скасуванню.

22.10.2025 року до суду від представника позивача надійшла відповідь на відзив, в якій позовні вимоги підтримав та просив суд їх задовольнити в повному обсязі.

Відповідно до п. 10 ч. 1 ст. 4 Кодексу адміністративного судочинства України зазначено, що письмове провадження - розгляд і вирішення адміністративної справи або окремого процесуального питання в суді першої, апеляційної чи касаційної інстанції без повідомлення та (або) виклику учасників справи та проведення судового засідання на підставі матеріалів справи у випадках, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 4 ст. 229 КАС України зазначено, що у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

З огляду на вищезазначені приписи Кодексу адміністративного судочинства України, суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності сторін в порядку письмового провадження за наявними в матеріалах справи доказами.

Суд, дослідивши матеріали справи, проаналізувавши докази у їх сукупності, вивчивши норми матеріального та процесуального права, якими врегульовані спірні правовідносини вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав та мотивів.

Судом встановлено, що позивач - Приватне підприємство "Національні традиції" (вул. Морозова, буд. 7, м. Харків, 61036, ) зареєстроване в якості юридичної особи.

08.04.2024 року між позивачем - Приватним підприємством "Національні традиції" (Покупець) (далі Позивач/ПП «НАЦІОНАЛЬНІ ТРАДИЦІЇ») та T-MAC TECHNOLOGY CO., LIMITED (Постачальник) укладено контракт № ТМТ20240408 (далі Контракт).

Абзацом 1, 2 статті 1 Контракту визначено, що: «За цим договором Постачальник зобов`язується поставити Покупцеві товари в асортименті (далі «Товар»). Покупець зобов`язується оплатити Товар відповідно до умов цього договору».

Абзацом 2 статті 2 Контракту встановлено: «Загальна кількість і асортимент поставленого Товару складається з партій товару, кількість яких визначається в інвойсі на кожну поставку».

Відповідно до абз. 1, 2 ст. 3 Контракту: «Поставка Товару за цим договором здійснюється в повній відповідності з ІНКОТЕРМС-2010. Умови поставки визначаються і узгоджуються Сторонами для кожної окремої партії Товару і вказуються в інвойсі».

Згідно зі ст. 4 Контракту: «Ціна за одиницю Товару узгоджується і встановлюється в інвойсі на кожну окрему партію Товару до цього договору. Загальна сума договору визначається загальною кількістю поставленого товару за Договором. Валюта контракту і платежів - долар США».

Відповідно до абз. 2 ст. 5 Контракту: «Сторони домовилися, що оплата Товару здійснюється, як правило, на умовах відстрочки платежу три місяці з моменту поставки (митного оформлення). Можлива стовідсоткова передоплата, на розсуд Покупця».

29.08.2025 року позивачем було подано до відповідача електронну митну декларацію, яка була прийнята митним органом з присвоєнням їй номера № 25UA45U0, для митного оформлення (випуску) товарів, які було поставлено згідно Контракту.

На підтвердження заявленої в цій митній декларації інформації, зокрема, митної вартості товару, яка становить 42768,84 доларів США, разом із декларацією позивачем було подано наступні документи: Пакувальний лист (Packing list) № б/н від 27.06.2025 року; Рахунок-фактура (інвойс) (Commercial invoice) № TMNT20250627 від 27.06.2025 року; Коносамент (Bill of lading) № UC від 03.07.2025 року; Автотранспортна накладна CMR № 8571 від 26.08.2025 року; Декларація (Dispatch note model T1) № 25PL322080NSQUF8K6 від 25.08.2025 року; Декларацiя про походження товару (Declaration of origin) № TMNT20250627 від 27.06.2025 року; Прейскурант (прайс-лист) виробника товару № T-MAC 250501/9 від 01.05.2025 року (з перекладом); Висновок про вартісні характеристики товару, підготовлений спеціалізованою експертною організацією № 20-28/08-2025 від 28.08.2025 року; Розрахунок ціни (калькуляція собівартості) № TMNT20250627 від 27.06.2025 року (з перекладом); Зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу, стороною якого є виробник товарів, що декларуються, та подання якого для митного оформлення не супроводжується поданням пов`язаних з ним посередницьких (зовнішньоекономічних та/або внутрішніх) договорів № TMT20240408 від 08.04.2024 року; Видаткова накладна № TMNT20250627 від 27.06.2025 року (з перекладом); Відвантажувальна специфікація № TMNT20250627 від 27.06.2025 року (з перекладом); Комерційна пропозиція № Т-МАС20240327 від 27.03.2024 року (з перекладом); Лист № 08/18-1 від 18.08.2025 року з інформацією від ПП «НАЦІОНАЛЬНІ ТРАДИЦІЇ», що страхування вантажу не здійснювалося; Лист № 08/18-2 від 18.08.2025 року з інформацією від ПП «НАЦІОНАЛЬНІ ТРАДИЦІЇ», що вантаж не підлягає процедурі ліцензування; Лист № TMNT20250627-1 від 27.06.2025 року від постачальника про те, що вартість перевезення, логістика, вантажно-розвантажувальні роботи включені в ціну товару (з перекладом); Лист № TMNT20250627-2 від 27.06.2025 року від постачальника про те, що ніяких платежів від третіх осіб не було отримано (з перекладом); Лист № TMNT20250627-3 від 27.06.2025 року від постачальника про те, що ліцензування товару не передбачено (з перекладом); Лист № TMNT20250627-4 від 27.06.2025 року від постачальника про те, що страхування вантажу не здійснювалося (з перекладом); Лист № TMNT20250627-5 від 27.06.2025 року від постачальника про те, що посередницькі послуги не залучалися (з перекладом); Якісний опис № TMNT20250627 від 27.06.2025 року (з перекладом).

29.08.2025 року відповідачем було направлено позивачу повідомлення № 873399, в якому зазначено: «Керуючись положеннями частини 2 статті 53 Митного кодексу України, прошу надати наступні додаткові документи: - додатки до контракту, у разі наявності; - транспортні (перевізні) документи, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; - якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваних товарів».

Також 29.08.2025 року відповідачем було направлено ще одне повідомлення позивачу № 873404, в якому зазначено: «Надані до митного оформлення документи мають розбіжності та не містять достовірних відомостей про визначення митної вартості, які базуються на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню, а саме: - Статтею 5 контракту від 08.04.2024 TMT20240408 передбачена можливість як після оплати, так і передплати, разом з тим, в інвойсі відсутні відомості щодо форми та термінів оплати. В графі 44 МД банківський документ відсутній; - наданий до митного оформлення Висновок експерта № 20-28/08-2025 від 28.08.2025 взято митницею до уваги, але він не може слугувати підставою для підтвердження заявленої митної вартості товарів, через невідповідність вимогам ст. 12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» від 12.07.2001 № 2658-ІІІ зі змінами та пп. 56-60 Національного стандарту №1 «Загальні засади оцінки майна та майнових прав», затверджений Постановою КМУ від 10.09.2003 №1440 зі змінами; - Наданий до митного оформлення прайс-лист є по суті офертою для конкретного покупця, тобто виданий продавцем безпосередньо ПП "НАЦІОНАЛЬНІ ТРАДИЦІЇ" та не відображає дійсну вартість у розумінні ст. VII Генеральної угоди про тарифи й торгівлю 1994 року. Так відповідно до ст. VII Генеральної угоди про тарифи й торгівлю, під дійсною вартістю слід розуміти ціну, за яку, під час та в місці, визначеним законодавством імпортуючої країни, такий чи подібний товар продається або пропонується до продажу при звичайному ході торгівлі за умов повної конкуренції. Згідно загальноприйнятої світової практики прейскурант (прайс-лист) - це довідник цін (тарифів) на товари та/або види послуги, який адресований невизначеному колу покупців. - наданий прайс-лист охоплює лише товари, зазначені врахунку-фактурі, що свідчить про можливість індивідуального ціноутворення для конкретного покупця, а не про загальнодоступну ринкову ціну; - інформацію, наведену листі в калькуляції TMNT20250627 від 27.06.2025 не можна вважати достовірною, адже заздалегідь (за 2 місяці) не можливо передбачити вартість перевезення, логістику, вантажно розвантажувальні роботи на такому складному маршруті; - Згідно абзацу 2 статті 3 контракту, умови поставки визначаються і узгоджуються Сторонами для кожної окремої партії товару і вказуються в інвойсі. Заявлені в інвойсі умови поставки - CPT Харків, Україна, разом з тим, абзацом 3 статті 3 контракту обумовлено, що Постачальник зобов`язаний завантажити товар на борт судна в порту навантаження в зазначену дату або в узгоджений період, а такі умови контракту відповідають умовам поставки згідно Інкотермс FOB порт країни відправлення (Китай). Вищенаведене суперечить задекларованим умовам поставки CPT Харків та може свідчити про не включення у ціну товару вартості транспортних витрат у повному обсязі. Керуючись положеннями частини 3 статті 53 Митного кодексу України, прошу надати наступні додаткові документи: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 7) копію митної декларації країни експорту (Китай); 8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями».

29.08.2025 позивачем надано наступні відповіді на повідомлення відповідача, в яких позивач зазначив:

- у відповіді № 29/08/25-1 щодо надання додатків до контракту вказано що відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 53 МК України документами, які підтверджують митну вартість товарів, є зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності. Зазначено, що додаткові угоди до контракту № TMT20240408 від 08.04.2024p відсутні, а тому їх надання виключається.

- у відповіді № 29/08/25-2 щодо надання транспортних (перевізних) документів, а також документів, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів вказано що відповідно до абз. 1,2 ст. 3 Контракту № ТМТ20240408 від 08.04.2024 року встановлено, що поставка товару за цим договором здійснюється в повній відповідності з ІНКОТЕРМС-2010. Умови поставки визначаються і узгоджуються сторонами для кожної окремої партії товару і вказуються в інвойсі. У Commercial invoice (рахунку-фактурі) № TMNT20250627 від 27.06.2025 року визначено умову поставки СРT Kharkiv, Ukraine. Згідно з правилами Інкотермс 2010: CPT означає, що продавець доставить товар названому їм перевізнику. Крім цього, продавець зобов`язаний оплатити витрати, пов`язані з перевезенням товару до названого пункту призначення. Тобто сторони домовились, що витрати на транспортування вже включені у вартість товару. Отже, враховуючи, що витрати на транспортування включені у вартість товару надання ПП «НАЦІОНАЛЬНІ ТРАДИЦІЇ» транспортних (перевізних) документів, а також документів, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів не вимагається.

- у відповіді № 29/08/25-3 щодо надання банківських платіжних документів, що стосуються оцінюваних товарів вказано що статтею 5 Контракту № TMT20240408 від 08.04.2024 року встановлено, що сторони домовилися, що оплата товару здійснюється, як правило, на умовах відстрочки платежу - три місяці з моменту поставки (митного оформлення). Можлива стовідсоткова передоплата, на розсуд Покупця. Рахунком-фактурою (інвойсом) №TMNT20250627 від 27.06.2025 року передоплату не визначено. Тобто, сторони домовилися, що покупець повинен здійснити платіж протягом трьох місяців з моменту поставки (митного оформлення) товару. На момент митного оформлення оплата за партію оцінюваного товару не була здійснена. Отже, рахунок сплачено не було, банківські платіжні документи відсутні, відповідно до п. 4 ч.2 ст. 53 МК України надання ПП «НАЦІОНАЛЬНІ ТРАДИЦІЇ» таких документів на законодавчому рівні не вимагається.

- у відповіді № 29/08/25-4 щодо того, що статтею 5 контракту від 08.04.2024 № TMT20240408 передбачена можливість як після оплати, так і передоплати, відсутності в графі 44 МД банківського документу вказано що статтею 5 Контракту № TMT20240408 від 08.04.2024 року встановлено, що сторони домовилися, що оплата товару здійснюється, як правило, на умовах відстрочки платежу - три місяці з моменту поставки (митного оформлення). Можлива стовідсоткова передоплата, на розсуд Покупця. Рахунком-фактурою (інвойсом) № TMNT20250627 від 27.06.2025 року передоплату не визначено. Тобто, сторони домовилися, що Покупець повинен здійснити платіж на умовах відстрочки платежу - три місяці з моменту поставки (митного оформлення). На момент митного оформлення оплата за партію оцінюваного товару не була здійснена. Отже, рахунок сплачено не було, банківські платіжні документи відсутні, відповідно до п. 4 ч. 2 ст. 53 МК України надання ПП «НАЦІОНАЛЬНІ ТРАДИЦІЇ» таких документів на законодавчому рівні не вимагається.

- у відповіді № 29/08/25-5 щодо наданого висновку експерта та неможливість підтвердження ним заявленої митної вартості вказано що відомості щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, встановлюється не у висновках експерта, а безпосередньо в інвойсах, зокрема, у нашому випадку в інвойсі № TMNT20250627 від 27.06.2025 року. Відповідачу було надано висновок експерта №20-28/08-2025 від 28.08.2025 року як додатковий документ, на підтвердження відсутності заниження рівня митної вартості товару.

- у відповіді № 29/08/25-6 щодо наданого прайс-листа та не відображення ним «дійсної вартості» у розумінні ст. VII Генеральної угоди про тарифи й торгівлю 1994 року - вказано що прайс-лист № T-MAC 250501/9 від 01.05.2025 року ПП «НАЦІОНАЛЬНІ ТРАДИЦІЇ» подано разом із митною декларацією №25UA45U0 та він додатково підтверджує правильність визначення митної вартості товарів декларантом.

Відносно посилання відповідача на те, що «наданий прайс-лист охоплює лише товари, зазначені в рахунку-фактурі», то за інвойсом № TMNT20250627 від 27.06.2025 року поставлялися конкретні товари: тканина 25252, тканина 25244, тканина 23254, тканина 23255, тканина 25254, тканина 23246, тканина 25246, тканина 23213, тканина 25216. Постачальником за Контрактом Т МАС TECHNOLOGY CO., LIMITED видано прайс-лист № T-MAC 250501/9 від 01.05.2025 року відносно саме цих товарів. Цінова інформація щодо будь-яких інших товарів, аніж вказані в інвойсі № TMNT20250627 від 27.06.2025 року, жодного відношення до митного оформлення за митною декларацією №25UA45U0 від 29.08.2025 року не має.

- у відповіді № 29/08/25-7 щодо умов поставки, нібито не включення у ціну товару вартості транспортних витрат у повному обсязі та сумнівів щодо достовірності калькуляції вказано що відповідно до абз. 1,2 ст. 3 Контракту №TMT20240408 від 08.04.2024 року, поставка товару за цим договором здійснюється в повній відповідності з ІНКОТЕРМС-2010. Умови поставки визначаються і узгоджуються Сторонами для кожної окремої партії товару i вказуються в інвойсі. У Commercial invoice (рахунку-фактурі) №TMNT20250627 від 27.06.2025 року визначено умову поставки СРT Kharkiv, Ukraine. Згідно з правилами Інкотермс 2010: СРТ означає, що продавець доставить товар названому їм перевізнику. Крім цього, продавець зобов`язаний оплатити витрати, пов`язані з перевезенням товару до названого пункту призначення. Тобто сторони домовились, що витрати на транспортування вже включені у вартість товару. Відповідачу одночасно з митною декларацією №25UA45U0 надано калькуляцію собівартості товару №TMNT20250627 від 27.06.2025 року, а також лист постачальника №TMNT20250627-1 від 27.06.2025 року на підтвердження того факту, що вартість перевезення, логістика, вантажно-розвантажувальні роботи включені в ціну товару. Отже, умовами поставки є саме СРТ, а не FOB.

- у відповіді № 29/08/25-8 щодо надання договору (угоди, контракту) із третіми особами, пов`язаного з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається вказано що у відношенні товару відвантаженого по інвойсу № TMNT20250627 від 27.06.2025 року договір (угода, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається, не укладався. Отже, укладання договору (угоди, контракту) із третіми особами, пов`язаного з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається, не здійснювалося, а тому відповідно до п. 1 ч. 3 ст. 53 МК України надання ПП «НАЦІОНАЛЬНІ ТРАДИЦІЇ» вказаних документів не вимагається.

- у відповіді № 29/08/25-9 щодо надання рахунків про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом) вказано що за контрактом № TMT20240408 від 08.04.2024 року не передбачено отримання платежів від третіх осіб, платежів від третіх осіб отримано не було, що додатково підтверджується листом постачальника № TMNT20250627-2 від 27.06.2025 року, який вже знаходиться у Відповідача. Отже, ніяких платежів від третіх осіб отримано не було, а тому відповідно до п. 2 ч. 3 ст. 53 МК України надання ПП «НАЦІОНАЛЬНІ ТРАДИЦІЇ» рахунків про здійснення платежів третім особам на користь продавця не вимагається.

- у відповіді № 29/08/25-10 щодо надання рахунків про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту) вказано що у відношенні товару відвантаженого по інвойсу № TMNT20250627 від 27.06.2025 року посередницькі послуги не залучалися, що підтверджується також вже наявним у Відповідача листом постачальника №TMNT20250627-5 від 27.06.2025 року. Отже, комісійні, посередницькі послуги не залучалися, а тому відповідно до п. 3 ч. 3 ст. 53 МК України надання ПП «НАЦІОНАЛЬНІ ТРАДИЦІЇ» рахунків про сплату комісійних, посередницьких послуг не вимагається.

- у відповіді № 29/08/25- 11 щодо надання виписки з бухгалтерської документації вказано що статтею 5 Контракту № TMT20240408 від 08.04.2024 року встановлено, що сторони домовилися, що оплата товару здійснюється, як правило, на умовах відстрочки платежу три місяці з моменту поставки (митного оформлення). Можлива стовідсоткова передоплата, на розсуд Покупця. Рахунком-фактурою (інвойсом) № TMNT20250627 від 27.06.2025 року передоплату не визначено. Тобто, сторони домовилися, що Покупець повинен здійснити платіж на умовах відстрочки платежу три місяці з моменту поставки (митного оформлення). На момент митного оформлення оплата за партію оцінюваного товару не була здійснена. Отже, рахунок сплачено не було, банківські платіжні документи відсутні, а тому відповідно до п. 4 ч. 3 ст. 53 МК України надання ПП «НАЦІОНАЛЬНІ ТРАДИЦІЇ» виписки з бухгалтерської документації не вимагається.

- у відповіді № 29/08/25-12 щодо надання копії митної декларації країни експорту вказано що пунктом 7 ч. 3 ст. 53 МК України встановлено, що митний орган виключно у встановлених цією частиною випадках може витребувати такий додатковий документ, як копія митної декларації країни відправлення, та лише у випадку наявності такого документа. Зазначено, що декларацію №25PL322080NSQUF8K6 від 25.08.2025 року ПП «НАЦІОНАЛЬНІ ТРАДИЦІЇ» подано разом із митною декларацією №25UA45U0 та вона вже знаходиться у Відповідача.

- у відповіді № 29/08/25-13 щодо надання висновків про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлених спеціалізованими експертними організаціями вказано що висновок експерта № 20-28/08-2025 від 28.08.2025 року, підготовлений ТОВ «Одеський аукціонний центр», було надано разом з митною декларацією №25UA45U0 та вже знаходиться у Відповідача.

29.08.2025 року відповідачем було прийнято рішення про коригування митної вартості товарів № UA401060/2025/000063/2, в якому вказано наступне: «У відповідності до вимог пункту 5 статті 55 та пункту 4 статті 57 Митного кодексу України проведена процедура консультації між митним органом та декларантом з метою обміну наявної у кожного з них інформацією та обґрунтованого вибору методу визначення митної вартості на підставі інформації, яка наявна в митному органі. Згідно п.5 ст.54 МКУ митний орган з метою здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів, зокрема, має право упевнюватися в достовірності або точності будь-якої заяви, документу чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості. Згідно п.2 ст.52 МКУ декларант зобов`язаний подавати митному органу достовірні відомості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню.

Обґрунтування причин, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано на підставі вимог ст.ст.: 54, 55, 57-58 МКУ: 1) невідповідність обраного декларантом методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 МКУ, в зв`язку з тим, що використані декларантом відомості не підтверджені в повній мірі документально, а також в зв`язку з тим, що документи подані декларантом, містять розбіжності які мають вплив на правильність визначення митної вартості та не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари:

- Статтею 5 контракту від 08.04.2024 TMT20240408 передбачена можливість як після оплати, так і передоплати, разом з тим, в інвойсі відсутні відомості щодо форми та термінів оплати. В графі 44 МД банківський документ відсутній;

- наданий до митного оформлення Висновок експерта № 20-28/08-2025 від 28.08.2025 взято митницею до уваги, але він не може слугувати підставою для підтвердження заявленої митної вартості товарів, через невідповідність вимогам ст. 12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» від 12.07.2001 № 2658-ІІІ зі змінами та пп. 56-60 Національного стандарту №1 «Загальні засади оцінки майна та майнових прав», затверджений Постановою КМУ від 10.09.2003 №1440 зі змінами;

- Наданий до митного оформлення прайс-лист є по суті офертою для конкретного покупця, тобто виданий продавцем безпосередньо ПП " НАЦІОНАЛЬНІ ТРАДИЦІЇ" та не відображає дійсну вартість у розумінні ст. VII Генеральної угоди про тарифи й торгівлю 1994 року. Так відповідно до ст. VII Генеральної угоди про тарифи й торгівлю, під дійсною вартістю слід розуміти ціну, за яку, під час та в місці, визначеним законодавством імпортуючої країни, такий чи подібний товар продається або пропонується до продажу при звичайному ході торгівлі за умов повної конкуренції. Згідно загальноприйнятої світової практики прейскурант (прайс-лист) - це довідник цін (тарифів) на товари та/або види послуги, який адресований невизначеному колу покупців.

- Згідно частини 2 статті 3 контракту, умови поставки визначаються і узгоджуються Сторонами для кожної окремої партії товару і вказуються в інвойсі. Заявлені в інвойсі умови поставки - CPT Харків, Україна, разом з тим, частиною 3 статті 3 контракту обумовлено, що Постачальник зобов`язаний завантажити товар на борт судна в порту навантаження в зазначену дату або в узгоджений період, а такі умови контракту відповідають умовам поставки згідно Інкотермс FOB порт країни відправлення (Китай). Вищенаведене суперечить задекларованим умовам поставки CPT Харків та може свідчити про не включення у ціну товару вартості транспортних витрат у повному обсязі.

У відповідності до ч.5 ст. 54МКУ митний орган з метою здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів має право: 1) упевнюватися в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості; 2) у випадках, встановлених МКУ, письмово запитувати від декларанта або уповноваженої ним особи встановлені статтею 53МКУ додаткові документи та відомості, якщо це необхідно для прийняття рішення про визнання заявленої митної вартості. Крім того, як зазначено в статті 337МКУ, перевірка документів та відомостей, які подаються митним органам під час переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, здійснюється зокрема із застосуванням контролю співставлення та в інші способи, передбачені МКУ. Зазначена форма контролю полягає в співставленні даних про вартість товарів, які заявляє декларант, з даними про вартість таких товарів, які містяться в інших електронних документах, наявних у митного органу на момент здійснення митного оформлення оцінюваних товарів. З огляду на вищевикладене, існує обґрунтований сумнів достовірності задекларованої митної вартості. Враховуючи вищезазначене та положення ч.2,3 ст.53 МКУ, декларанту було направлені електронні повідомлення щодо витребування додаткових документів, а саме: - згідно ч.2 ст. 53 МКУ «-додатки до контракту, у разі наявності; -транспортні (перевізні) документи, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; -якщо рахунок сплачено, банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваних товарів.»;- згідно ч.3 ст. 53 МКУ « 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом. 4) виписку з бухгалтерської документації; 6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-лист) виробника товару; 7) копію митної декларації країни експорту (Китай); 8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями.» У зв`язку з ненаданням декларантом всіх витребуваних додаткових документів, передбачених ст.53 МКУ: документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; додаткові угоди до контракту; банківські платіжні документи; договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); виписку з бухгалтерської документації; копію митної декларації країни експорту; При прийнятті даного Рішення застосовані «Методичні рекомендації щодо роботи посадових осіб митних органів з аналізу, виявлення та оцінки ризиків при здійсненні контролю правильності визначення митної вартості товарів», які переміщуються через митний кордон України, затверджені наказом Держмитслужби України від 01.07.2021 №476. З метою забезпечення повноти оподаткування було проведено аналіз баз даних АСМО «Інспектор» та ЄАІС Держмитслужби України та встановлено, що рівень митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, митне оформлення яких вже здійснено, з тієї ж країни (регіону) і час експорту яких збігається з часом експорту оцінюваних товарів або є максимально наближеним до нього, не відповідає задекларованому. Враховуючи, що використані декларантом відомості для цілей визначення митної вартості містять розбіжності та неточності, не містять всіх конкретних числових значень щодо ціни, яка була сплачена, відповідно до пп.2, 3 ст. 58 МКУ застосовуються другорядні методи, зазначені у пункті 2 частини першої статті 57 МКУ. Митна вартість не може бути визначена за другорядними методами (ст. 59 та 60 МКУ) по причині відсутності у митного органу інформації про ідентичні та подібні (аналогічні) товари, що були оформлені у митному відношенні. Визначити митну вартість за другорядними методами (ст.62 та ст.63 МКУ) неможливо з причини відсутності у митного органу вартісної основи для розрахунку митної вартості. Відповідно до п.1 ст. 64 МКУ у разі якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом послідовного використання методів, зазначених у статтях 58-63 МКУ, митна вартість оцінюваних товарів визначається з використанням способів, які не суперечать законам України і є сумісними з відповідними принципами і положеннями Генеральної угоди з тарифів і торгівлі (GATT). Митна вартість буде визначена за резервним методом згідно ст. 64 МКУ. Декларантом під час проведення з ним консультацій додаткової інформації для застосування резервного методу також не надано. Таким чином, між митним органом та декларантом проведені консультації з метою обґрунтованого вибору методу визначення митної вартості на підставі інформації, яка наявна в митного органу. Джерелом числового значення митної вартості товару №1 є МД від 01.05.2025 № UA401060/2025/006180, за якою у максимально наближений час за резервним методом оформлено товар. «Трикотажне полотно поперечно в`язане, виготовлено з синтетичних волокон 100% поліестер, пофарбована в різні кольори. При виробництві тканини еластомірні і гумові нитки не використовувалися. Пропитки, дублювання та покриття пластмасами, що спостерігаються неозброєним оком, відсутнє. Загальна максимальна і мінімальна ширина 150 (+/-5)см, загальна максимальна і мінімальна ширина (по фону) між пругами 145 (+/-5)см. Поверхнева щільність складає 100 (+/-10) г/м2. Виробник SHAOXING HUAQI TEXTILE CO., LTD. Торговельна марка немає даних. Країна виробництва CN» з рівнем митної вартості 3,97 USD за кг…».

Відповідачем також було прийнято картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA401060/2025/000181 від 29.08.2025 року.

Через винесення відповідачем картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA401060/2025/000181 від 29.08.2025 року та з метою випуску товару у вільний обіг у порядку, передбаченому ч. 7 ст. 55 та ч. 2 ст. 263 МК України, 29.08.2025 року позивач з урахуванням коригувань подав нову митну декларацію ІМ 40 ДЕ № 25UA81U2, додатково було сплачено різницю між сумами платежів, нарахованих згідно з митною вартістю, визначеною позивачем, та митною вартістю, визначеною митним органом, у розмірі 485 103,81 гривень.

Щодо відмови у митному оформленні електронної митної декларації № 25UA67U8 від 29.08.2025 року, судом встановлено наступне.

29.08.2025 року позивачем було подано до відповідача електронну митну декларацію, яка була прийнята митним органом з присвоєнням їй номера № 25UA67U8, для митного оформлення (випуску) товарів, які було поставлено згідно Контракту.

На підтвердження заявленої в цій митній декларації інформації, зокрема, митної вартості товару, яка становить 41421,60 доларів США, разом із декларацією було подано наступні документи, а саме: Пакувальний лист (Packing list) № б/н від 28.06.2025 року; Рахунок-фактура (інвойс) (Commercial invoice) № TMNT20250628 від 28.06.2025 року; Коносамент (Bill of lading) № UC від 03.07.2025 року; Автотранспортна накладна CMR № 2847 від 26.08.2025 року; Декларація (Dispatch note model T1) № 25PL322080NSQUFMK1 від 25.08.2025 року; Декларацiя про походження товару (Declaration of origin) № TMNT20250628 від 28.06.2025 року; Прейскурант (прайс-лист) виробника товару № T-MAC 250501/10 від 01.05.2025 року (з перекладом); Висновок про вартісні характеристики товару, підготовлений спеціалізованою експертною організацією № 20-29/08-2025 від 28.08.2025 року; Розрахунок ціни (калькуляція собівартості) № TMNT20250628 від 28.06.2025 року (з перекладом); Зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу, стороною якого є виробник товарів, що декларуються, та подання якого для митного оформлення не супроводжується поданням пов`язаних з ним посередницьких (зовнішньоекономічних та/або внутрішніх) договорів № TMT20240408 від 08.04.2024 року; Видаткова накладна № TMNT20250628 від 28.06.2025 року (з перекладом); Відвантажувальна специфікація № TMNT20250628 від 28.06.2025 року (з перекладом); Комерційна пропозиція № Т-МАС 20240327 від 27.03.2024 року (з перекладом); Лист № 08/25-1 від 25.08.2025 року з інформацією від ПП «НАЦІОНАЛЬНІ ТРАДИЦІЇ», що страхування вантажу не здійснювалося; Лист № 08/25-2 від 25.08.2025 року з інформацією від ПП «НАЦІОНАЛЬНІ ТРАДИЦІЇ», що вантаж не підлягає процедурі ліцензування; Лист № TMNT20250628-1 від 28.06.2025 року від постачальника про те, що вартість перевезення, логістика, вантажно-розвантажувальні роботи включені в ціну товару (з перекладом); Лист № TMNT20250628-2 від 28.06.2025 року від постачальника про те, що ніяких платежів від третіх осіб не було отримано (з перекладом); Лист № TMNT20250628-3 від 28.06.2025 року від постачальника про те, що ліцензування товару не передбачено (з перекладом); Лист № TMNT20250628-4 від 28.06.2025 року від постачальника про те, що страхування вантажу не здійснювалося (з перекладом); Лист № TMNT20250628-5 від 28.06.2025 року від постачальника про те, що посередницькі послуги не залучалися (з перекладом); Якісний опис № TMNT20250628 від 28.06.2025 року (з перекладом).

29.08.2025 року відповідачем направлено повідомлення позивачу № 873437, в якому зазначено: «Керуючись положеннями частини 2 статті 53 Митного кодексу України, прошу надати наступні додаткові документи: - зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; - за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; - транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; - якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування; - Додатково повідомляємо що відповідно до ч.6 ст. 53 МКУ, декларант за власним бажанням може подати додаткові наявні у них документи для підтвердження заявленої ними митної вартості товару».

Також 29.08.2025 року відповідачем направлено ще одне повідомлення Позивачу № 873476, в якому зазначено: «Надані до митного оформлення документи мають розбіжності та не містять достовірних відомостей про визначення митної вартості, які базуються на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню, а саме: - Статтею 5 контракту від 08.04.2024 TMT20240408 передбачена можливість як після оплати, так і передплати, разом з тим, в інвойсі відсутні відомості щодо форми та термінів оплати. В графі 44 МД банківський документ відсутній; - наданий до митного оформлення Висновок експерта №20-29/08-2025 від 28.08.2025 взято митницею до уваги, але він не може слугувати підставою для підтвердження заявленої митної вартості товарів, через невідповідність вимогам ст. 12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» від 12.07.2001 № 2658-ІІІ зі змінами та пп. 56-60 Національного стандарту №1 «Загальні засади оцінки майна та майнових прав», затверджений Постановою КМУ від 10.09.2003 №1440 зі змінами; - Наданий до митного оформлення прайс-лист є по суті офертою для конкретного покупця, тобто виданий продавцем безпосередньо ПП "НАЦІОНАЛЬНІ ТРАДИЦІЇ" та не відображає дійсну вартість у розумінні ст. VII Генеральної угоди про тарифи й торгівлю 1994 року. Так відповідно до ст. VII Генеральної угоди про тарифи й торгівлю, під дійсною вартістю слід розуміти ціну, за яку, під час та в місці, визначеним законодавством імпортуючої країни, такий чи подібний товар продається або пропонується до продажу при звичайному ході торгівлі за умов повної конкуренції. Згідно загальноприйнятої світової практики прейскурант (прайс-лист) - це довідник цін (тарифів) на товари та/або види послуги, який адресований невизначеному колу покупців. - наданий прайс-лист охоплює лише товари, зазначені врахунку-фактурі, що свідчить про можливість індивідуального ціноутворення для конкретного покупця, а не про загальнодоступну ринкову ціну; - інформацію, наведену листі в калькуляції TMNT20250628 від 28.06.2025 не можна вважати достовірною, адже заздалегідь (за 2 місяці) не можливо передбачити вартість перевезення, логістику, вантажно розвантажувальні роботи на такому складному маршруті; - Згідно абзацу 2 статті 3 контракту, умови поставки визначаються і узгоджуються Сторонами для кожної окремої партії товару і вказуються в інвойсі. Заявлені в інвойсі умови поставки - CPT Харків, Україна, разом з тим, абзацом 3 статті 3 контракту обумовлено, що Постачальник зобов`язаний завантажити товар на борт судна в порту навантаження в зазначену дату або в узгоджений період, а такі умови контракту відповідають умовам поставки згідно Інкотермс FOB порт країни відправлення (Китай). Вищенаведене суперечить задекларованим умовам поставки CPT Харків та може свідчити про не включення у ціну товару вартості транспортних витрат у повному обсязі. Керуючись положеннями частини 3 статті 53 Митного кодексу України, прошу надати наступні додаткові документи: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 7) копію митної декларації країни експорту (Китай); 8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями».

01.09.2025 позивачем надано наступні відповіді на повідомлення відповідача, в яких позивач зазначив:

- у відповіді № 01/09/25-1 щодо надання додатків до контракту вказано що відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 53 МК України документами, які підтверджують митну вартість товарів, є зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності. Зазначено, що додаткові угоди до контракту № TMT20240408 від 08.04.2024 року відсутні, а тому їх надання виключається.

- у відповіді № 01/09/25-2 щодо надання платіжних та/або бухгалтерських документів, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару вказано що статтею 5 Контракту № TMT20240408 від 08.04.2024 року встановлено, що сторони домовилися, що оплата Товару здійснюється, як правило, на умовах відстрочки платежу - три місяці з моменту поставки (митного оформлення). Можлива стовідсоткова передоплата, на розсуд Покупця. Рахунком фактурою (інвойсом) №TMNT20250628 від 28.06.2025 року передоплату не визначено. Тобто, сторони домовилися, що Покупець повинен здійснити платіж на умовах відстрочки платежу три місяці з моменту поставки (митного оформлення). На момент митного оформлення оплата за партію оцінюваного товару не була здійснена. Отже, рахунок сплачено не було, банківські платіжні документи відсутні, відповідно до п. 4 ч.2 ст. 53 МК України надання ПП «НАЦІОНАЛЬНІ ТРАДИЦІЇ» таких документів на законодавчому рівні не вимагається.

- у відповіді № 01/09/25-3 щодо надання транспортних (перевізних) документів, а також документів, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів вказано що згідно з правилами Інкотермс 2010: CPT означає, що продавець доставить товар названому їм перевізнику. Крім цього, продавець зобов`язаний оплатити витрати, пов`язані з перевезенням товару до названого пункту призначення. Тобто сторони домовились, що витрати на транспортування вже включені у вартість товару. Одночасно з митною декларацією №25UA67U8 надано калькуляцію собівартості товару № TMNT20250628 від 28.06.2025 року, а також лист постачальника № TMNT20250628-1 від 28.06.2025 року на підтвердження того факту, що вартість перевезення, логістика, вантажно-розвантажувальні роботи включені в ціну товару. Отже усі необхідні та наявні у ПП «НАЦІОНАЛЬНІ ТРАДИЦІЇ» документи надано та вже знаходяться у відповідача.

- у відповіді № 01/09/25-4 щодо надання документів, що містять відомості про вартість страхування - вказано що одночасно з митною декларацією №25UA67U8 надано лист постачальника № ТMNT20250628-4 від 28.06.2025 року, а також лист № 08/25-1 від 25.08.2025 року на підтвердження того факту, що страховка вантажу не здійснювалася. Отже усі необхідні та наявні у ПП «НАЦІОНАЛЬНІ ТРАДИЦІЇ» документи надано та вже знаходяться у відповідача.

- у відповіді № 01/09/25-5 щодо надання договору (угоди, контракту) із третіми особами, пов`язаного з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається вказано що у відношенні товару відвантаженого по інвойсу № TMNT20250628 від 28.06.2025 року договір (угода, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається, не укладався. Отже, укладання договору (угоди, контракту) із третіми особами, пов`язаного з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається, не здійснювалося, а тому відповідно до п. 1 ч. 3 ст. 53 МК України надання ПП «НАЦІОНАЛЬНІ ТРАДИЦІЇ» вказаних документів не вимагається.

- у відповіді № 01/09/25-6 щодо надання рахунків про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом) вказано що за контрактом № TMT20240408 від 08.04.2024 року не передбачено отримання платежів від третіх осіб, платежів від третіх осіб отримано не було, що додатково підтверджується листом постачальника № TMNT20250628-2 від 28.06.2025 року, який вже знаходиться у Відповідача. Отже, ніяких платежів від третіх осіб отримано не було, а тому відповідно до п. 2 ч. 3 ст. 53 МК України надання ПП «НАЦІОНАЛЬНІ ТРАДИЦІЇ» рахунків про здійснення платежів третім особам на користь продавця не вимагається.

- у відповіді № 01/09/25-7 щодо надання виписки з бухгалтерської документації - вказано що статтею 5 Контракту № TMT20240408 від 08.04.2024 року встановлено, що сторони домовилися, що оплата Товару здійснюється, як правило, на умовах відстрочки платежу три місяці з моменту поставки (митного оформлення). Можлива стовідсоткова передоплата, на розсуд Покупця. Рахунком-фактурою (інвойсом) № TMNT20250628 від 28.06.2025 року передоплату не визначено. Тобто, сторони домовилися, що Покупець повинен здійснити платіж на умовах відстрочки платежу три місяці з моменту поставки (митного оформлення). На момент митного оформлення оплата за партію оцінюваного товару не була здійснена. Отже, рахунок сплачено не було, банківські платіжні документи відсутні, а тому відповідно до п. 4 ч. 3 ст. 53 МК України надання ПП «НАЦІОНАЛЬНІ ТРАДИЦІЇ» виписки з бухгалтерської документації не вимагається.

- у відповіді № 01/09/25-8 щодо надання каталогів, специфікацій, прейскурантів (прайс-листів) виробника товару вказано що прайс-лист № T-MAC 250501/10 від 01.05.2025 року ПП «НАЦІОНАЛЬНІ ТРАДИЦІЇ» подано разом із митною декларацією №25UA67U8 та він додатково підтверджує правильність визначення митної вартості товарів декларантом.

- у відповіді № 01/09/25-9 щодо надання копії митної декларації країни відправлення вказано що пунктом 7 ч. 3 ст. 53 МК України встановлено, що митний орган виключно у встановлених цією частиною випадках може витребувати такий додатковий документ, як копія митної декларації країни відправлення, та лише у випадку наявності такого документа. Вказано, що декларацію №25PL322080NSQUFMK1 від 25.08.2025 року ПП «НАЦІОНАЛЬНІ ТРАДИЦІЇ» подано разом із митною декларацією №25UA67U8 та вона вже знаходиться у Відповідача.

- у відповіді № 01/09/25-10 щодо надання висновків про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлених спеціалізованими експертними організаціями вказано що висновок експерта № 20-29/08-2025 від 28.08.2025 року, підготовлений ТОВ «Одеський аукціонний центр», було надано разом з митною декларацією №25UA67U8 та вже знаходиться у Відповідача.

- у відповіді № 01/09/25-11 щодо наданого прайс-листа та не відображення ним «дійсної вартості» у розумінні ст. VII Генеральної угоди про тарифи й торгівлю 1994 року вказано що прайс-лист № T-MAC 250501/10 від 01.05.2025 року ПП «НАЦІОНАЛЬНІ ТРАДИЦІЇ» подано разом із митною декларацією №25UA67U8 та він додатково підтверджує правильність визначення митної вартості товарів декларантом. Відносно посилання відповідача на те, що «наданий прайс-лист охоплює лише товари, зазначені в рахунку-фактурі», зазначено, що за інвойсом № TMNT20250628 від 28.06.2025 року поставлялися конкретні товари: тканина 14625, тканина 12224, тканина 14525, тканина 02621, тканина 12024. Постачальником за Контрактом Т-МАС TECHNOLOGY CO., LIMITED видано прайс-лист № T-MAC 250501/10 від 01.05.2025 року відносно саме цих товарів. Цінова інформація щодо будь-яких інших товарів, аніж вказані в інвойсі № TMNT20250628 від 28.06.2025 року, жодного відношення до митного оформлення за митною декларацією №25UA67U8 від 29.08.2025 року не має.

- у відповіді № 01/09/25-12 щодо умов поставки, нібито не включення у ціну товару вартості транспортних витрат у повному обсязі та сумнівів щодо достовірності калькуляції вказано що відповідно до ст. 3 Контракту № TMT20240408 від 08.04.2024 року, поставка товару за цим договором здійснюється в повній відповідності з ІНКОТЕРМС-2010. Умови поставки визначаються і узгоджуються Сторонами для кожної окремої партії Товару i вказуються в інвойсі. У Commercial invoice (рахунку фактурі) № TMNT20250628 від 28.06.2025 року визначено умову поставки СРT Kharkiv, Ukraine. Згідно з правилами Інкотермс 2010: СРТ означає, що продавець доставить товар названому їм перевізнику. Крім цього, продавець зобов`язаний оплатити витрати, пов`язані з перевезенням товару до названого пункту призначення. Тобто сторони домовились, що витрати на транспортування вже включені у вартість товару. Одночасно з митною декларацією № 25UA67U8 надано калькуляцію собівартості товару № TMNT20250628 від 28.06.2025 року, а також лист постачальника № TMNT20250628-1 від 28.06.2025 року на підтвердження того факту, що вартість перевезення, логістика, вантажно-розвантажувальні роботи включені в ціну товару. Отже, умовами поставки є саме СРТ, а не FOB.

- у відповіді № 01/09/25-13 щодо наданого висновку експерта та неможливість підтвердження ним заявленої митної вартості, визначення експертом у висновку не митної, а ринкової вартості вказано що відомості щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, встановлюється не у висновках експерта, а безпосередньо в інвойсах, зокрема, у нашому випадку в інвойсі № TMNT20250628 від 28.06.2025 року. Відповідачу було надано висновок експерта №20-29/08-2025 від 28.08.2025 року як додатковий документ, на підтвердження відсутності заниження рівня митної вартості товару.

- у відповіді № 01/09/25-14 щодо того, що статтею 5 контракту № TMT20240408 від 08.04.2024 року передбачена можливість як після оплати, так і передоплати, відсутності в графі 44 МД банківського документу вказано що статтею 5 Контракту № TMT20240408 від 08.04.2024 року встановлено, що сторони домовилися, що оплата Товару здійснюється, як правило, на умовах відстрочки платежу - три місяці з моменту поставки (митного оформлення). Можлива стовідсоткова передоплата, на розсуд Покупця. Рахунком-фактурою (інвойсом) № TMNT20250628 від 28.06.2025 року передоплату не визначено. Тобто, сторони домовилися, що Покупець повинен здійснити платіж на умовах відстрочки платежу - три місяці з моменту поставки (митного оформлення). На момент митного оформлення оплата за партію оцінюваного товару не була здійснена. Отже, рахунок сплачено не було, банківські платіжні документи відсутні, відповідно до п. 4 ч. 2 ст. 53 МК України надання ПП «НАЦІОНАЛЬНІ ТРАДИЦІЇ» таких документів на законодавчому рівні не вимагається.

01.09.2025 року відповідачем було прийнято рішення про коригування митної вартості товарів № UA401060/2025/000064/2, в якому вказано наступне: «У відповідності до вимог пункту 5 статті 55 та пункту 4 статті 57 Митного кодексу України проведена процедура консультації між митним органом та декларантом з метою обміну наявної у кожного з них інформацією та обґрунтованого вибору методу визначення митної вартості на підставі інформації, яка наявна в митному органі. Згідно п.5 ст.54 МКУ митний орган з метою здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів, зокрема, має право упевнюватися в достовірності або точності будь-якої заяви, документу чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості. Згідно п.2 ст.52 МКУ декларант зобов`язаний подавати митному органу достовірні відомості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню.

Обґрунтування причин, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано на підставі вимог ст.ст.: 54, 55, 57-58 МКУ: 1) невідповідність обраного декларантом методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 МКУ, в зв`язку з тим, що використані декларантом відомості не підтверджені в повній мірі документально, а також в зв`язку з тим, що документи подані декларантом, містять розбіжності які мають вплив на правильність визначення митної вартості та не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари:

Статтею 5 контракту від 08.04.2024 TMT20240408 передбачена можливість як після оплати, так і передплати, разом з тим, в інвойсі відсутні відомості щодо форми та термінів оплати. Відповідно до статті 49 МКУ, митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, проте банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару, у графі 44 МД відсутні та на вимогу митного органу до митного оформлення не надані.

- наданий до митного оформлення Висновок експерта 20-29/08-2025 від 28.08.2025 взято митницею до уваги, але він не може слугувати підставою для підтвердження заявленої митної вартості товарів, через невідповідність вимогам ст. 12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» від 12.07.2001 № 2658-ІІІ зі змінами та пп. 56-60 Національного стандарту №1 «Загальні засади оцінки майна та майнових прав», затверджений Постановою КМУ від 10.09.2003 №1440 зі змінами;

- Наданий прайс-лист є по суті офертою для конкретного покупця, тобто виданий продавцем безпосередньо ПП "НАЦІОНАЛЬНІ ТРАДИЦІЇ" та не відображає дійсну вартість у розумінні ст. VII Генеральної угоди про тарифи й торгівлю 1994 року. Так відповідно до ст. VII Генеральної угоди про тарифи й торгівлю, під дійсною вартістю слід розуміти ціну, за яку, під час та в місці, визначеним законодавством імпортуючої країни, такий чи подібний товар продається або пропонується до продажу при звичайному ході торгівлі за умов повної конкуренції. Згідно загальноприйнятої світової практики прайс-лист - це довідник цін на товари та/або види послуги, який адресований невизначеному колу покупців.

- наданий прайс-лист охоплює лише товари, зазначені врахунку-фактурі, що свідчить про можливість індивідуального ціноутворення для конкретного покупця, а не про загальнодоступну ринкову ціну;

- інформацію, наведенув калькуляції не можна вважати достовірною, адже заздалегідь (за 2 місяці) не можливо передбачити вартість перевезення, логістику, вантажно-розвантажувальні роботи на такому складному маршруті;

- Згідно абзацу 2 статті 3 контракту, умови поставки визначаються і узгоджуються Сторонами для кожної окремої партії товару і вказуються в інвойсі. Заявлені в інвойсі умови поставки - CPT Харків, Україна, разом з тим, абзацом 3 статті 3 контракту обумовлено, що Постачальник зобов`язаний завантажити товар на борт судна в порту навантаження в зазначену дату або в узгоджений період, а такі умови контракту відповідають умовам поставки згідно Інкотермс FOB порт країни відправлення (Китай). Вищенаведене суперечить задекларованим умовам поставки CPT Харків та може свідчити про не включення у ціну товару вартості транспортних витрат у повному обсязі

- наявні рішення про визначення митної вартості за подібним товаром по даному підприємству;

У відповідності до ч.5 ст. 54МКУ митний орган з метою здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів має право: 1) упевнюватися в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості; 2) у випадках, встановлених МКУ, письмово запитувати від декларанта встановлені статтею 53МКУ додаткові документи та відомості, якщо це необхідно для прийняття рішення про визнання заявленої митної вартості. З огляду на вищевикладене, існує обґрунтований сумнів достовірності задекларованої митної вартості. Враховуючи вищезазначене та положення ч.2,3 ст.53 МКУ, декларанту було направлені електронні повідомлення щодо витребування додаткових документів, а саме: - згідно ч.2 ст. 53 МКУ «-додатки до контракту, у разі наявності; - транспортні (перевізні) документи, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; -якщо рахунок сплачено, банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваних товарів.»; - згідно ч.3 ст. 53 МКУ « 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 7) копію митної декларації країни експорту (Китай); 8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями». Декларантом не надано всіх витребуваних додаткових документів, передбачених ст.53 МКУ: документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; додаткові угоди до контракту; банківські платіжні документи; договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); виписку з бухгалтерської документації; копію митної декларації країни експорту; . З метою забезпечення повноти оподаткування було проведено аналіз баз даних АСМО «Інспектор» та ЄАІС Держмитслужби України та встановлено, що рівень митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, митне оформлення яких вже здійснено, з тієї ж країни (регіону) і час експорту яких збігається з часом експорту оцінюваних товарів або є максимально наближеним до нього, не відповідає задекларованому. Враховуючи, що використані декларантом відомості для цілей визначення митної вартості містять розбіжності та неточності, не містять всіх конкретних числових значень щодо ціни, яка була сплачена, відповідно до пп.2, 3 ст. 58 МКУ застосовуються другорядні методи, зазначені у пункті 2 частини першої статті 57 МКУ. Митна вартість не може бути визначена за другорядними методами (ст. 59 та 60 МКУ) по причині відсутності у митного органу інформації про ідентичні та подібні (аналогічні) товари, що були оформлені у митному відношенні. Визначити митну вартість за другорядними методами (ст.62 та ст.63 МКУ) неможливо з причини відсутності у митного органу вартісної основи для розрахунку митної вартості. Відповідно до п.1 ст. 64 МКУ у разі якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом послідовного використання методів, зазначених у статтях 58-63 МКУ, митна вартість оцінюваних товарів визначається з використанням способів, які не суперечать законам України і є сумісними з відповідними принципами і положеннями Генеральної угоди з тарифів і торгівлі (GATT). Митна вартість буде визначена за резервним методом згідно ст. 64 МКУ. Декларантом під час проведення з ним консультацій додаткової інформації для застосування резервного методу також не надано. Таким чином, між митним органом та декларантом проведені консультації з метою обґрунтованого вибору методу визначення митної вартості на підставі Джерелом числового значення митної вартості товару №1 є МД від 21.08.2025 № UA401060/2025/011194, за якою у максимально наближений час за резервним методом оформлено товар. «Трикотажне полотно поперечно в`язане, виготовлено з синтетичних волокон 100% поліестер, пофарбована в різні кольори. При виробництві тканини еластомірні і гумові нитки не використовувалися. Пропитки, дублювання та покриття пластмасами, що спостерігаються неозброєним оком, відсутнє. Загальна максимальна і мінімальна ширина 150 (+/-5)см, загальна максимальна і мінімальна ширина (по фону) між пругами 145 (+/-5)см. Поверхнева щільність складає 100 (+/-10) г/м2. Країна виробництва CN» та складає 3,97 USD за кг…».

Відповідачем також прийнято картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA401060/2025/000182 від 01.09.2025 року.

Через винесення відповідачем картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA401060/2025/000182 від 01.09.2025 року та з метою випуску товару у вільний обіг у порядку, передбаченому ч. 7 ст. 55 та ч. 2 ст. 263 МК України, 01.09.2025 року позивач з урахуванням коригувань подав нову митну декларацію ІМ 40 ДЕ № 25UA77U0 (копія надається у додатках), додатково було сплачено різницю між сумами платежів, нарахованих згідно з митною вартістю, визначеною Позивачем, та митною вартістю, визначеною митним органом, у розмірі 485 633,43 гривень.

Щодо відмови у митному оформленні електронної митної декларації № 25UA99U6 від 17.09.2025 року, суд зазначає наступне.

17.09.2025 року позивачем було подано до відповідача електронну митну декларацію, яка була прийнята митним органом з присвоєнням їй номера № 25UA99U6, для митного оформлення (випуску) товарів, які було поставлено згідно Контракту.

На підтвердження заявленої в цій митній декларації інформації, зокрема, митної вартості товару, яка становить 42814,91 доларів США, разом із декларацією було подано наступні документи, а саме: Пакувальний лист (Packing list) № б/н від 19.07.2025 року; Рахунок-фактура (інвойс) (Commercial invoice) № TMNT20250719 від 19.07.2025 року; Коносамент (Bill of lading) № UC від 21.07.2025 року; Автотранспортна накладна CMR № 9280 від 12.09.2025 року; Декларація (Dispatch note model T1) № 25PL322080NSSKHIK2 від 12.09.2025 року; Декларацiя про походження товару (Declaration of origin) № TMNT20250719 від 19.07.2025 року; Прейскурант (прайс-лист) виробника товару № T-MAC 250527/3 від 27.05.2025 року (з перекладом); Висновок про вартісні характеристики товару, підготовлений спеціалізованою експертною організацією № 20-12/09-2025 від 15.09.2025 року; Розрахунок ціни (калькуляція собівартості) № TMNT20250719 від 19.07.2025 року (з перекладом); Зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу, стороною якого є виробник товарів, що декларуються, та подання якого для митного оформлення не супроводжується поданням пов`язаних з ним посередницьких (зовнішньоекономічних та/або внутрішніх) договорів № TMT20240408 від 08.04.2024 року; Видаткова накладна № TMNT20250719 від 19.07.2025 року (з перекладом); Відвантажувальна специфікація № TMNT20250719-6 від 19.07.2025 року (з перекладом); Комерційна пропозиція № Т-МАС 20240327 від 27.03.2024 року (з перекладом); Лист № 09/10-5 від 10.09.2025 року з інформацією від ПП «НАЦІОНАЛЬНІ ТРАДИЦІЇ», що страхування вантажу не здійснювалося; Лист № 09/10-6 від 10.09.2025 року з інформацією від ПП «НАЦІОНАЛЬНІ ТРАДИЦІЇ», що вантаж не підлягає процедурі ліцензування; Лист № TMNT20250719-1 від 19.07.2025 року від постачальника про те, що вартість перевезення, логістика, вантажно-розвантажувальні роботи включені в ціну товару (з перекладом); Лист № TMNT20250719-2 від 19.07.2025 року від постачальника про те, що ніяких платежів від третіх осіб не було отримано (з перекладом); Лист № TMNT20250719-3 від 19.07.2025 року від постачальника про те, що ліцензування товару не передбачено (з перекладом); Лист № TMNT20250719-4 від 19.07.2025 року від постачальника про те, що страхування вантажу не здійснювалося (з перекладом); Лист № TMNT20250719-5 від 19.07.2025 року від постачальника про те, що посередницькі послуги не залучалися (з перекладом); Якісний опис № TMNT20250719-7 від 19.07.2025 року (з перекладом).

17.09.2025 року відповідачем направлено повідомлення позивачу № 875360, в якому зазначено: «Керуючись положеннями частини 2 статті 53 Митного кодексу України, прошу надати наступні додаткові документи: -додатки до контракту, у разі наявності; -транспортні (перевізні) документи, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; -якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваних товарів».

Також 17.09.2025 року відповідачем направлено ще одне повідомлення позивачу № 875368, в якому зазначено: «Надані до митного оформлення документи мають розбіжності та не містять достовірних відомостей про визначення митної вартості, які базуються на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню, а саме: - Статтею 5 контракту від 08.04.2024 TMT20240408 передбачена можливість як після оплати, так і передплати, разом з тим, в інвойсі відсутні відомості щодо форми та термінів оплати. В графі 44 МД банківський документ відсутній; - наданий до митного оформлення Висновок експерта №20-12/09-2025 від 15.09.2025 взято митницею до уваги, але він не може слугувати підставою для підтвердження заявленої митної вартості товарів, через невідповідність вимогам ст. 12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» від 12.07.2001 № 2658-ІІІ зі змінами та пп. 56-60 Національного стандарту №1 «Загальні засади оцінки майна та майнових прав», затверджений Постановою КМУ від 10.09.2003 №1440 зі змінами; - Наданий до митного оформлення прайс-лист є по суті офертою для конкретного покупця, тобто виданий продавцем безпосередньо ПП "НАЦІОНАЛЬНІ ТРАДИЦІЇ" та не відображає дійсну вартість у розумінні ст. VII Генеральної угоди про тарифи й торгівлю 1994 року. Так відповідно до ст. VII Генеральної угоди про тарифи й торгівлю, під дійсною вартістю слід розуміти ціну, за яку, під час та в місці, визначеним законодавством імпортуючої країни, такий чи подібний товар продається або пропонується до продажу при звичайному ході торгівлі за умов повної конкуренції. Згідно загальноприйнятої світової практики прейскурант (прайс-лист) - це довідник цін (тарифів) на товари та/або види послуги, який адресований невизначеному колу покупців. - наданий прайс-лист охоплює лише товари, зазначені врахунку-фактурі, що свідчить про можливість індивідуального ціноутворення для конкретного покупця, а не про загальнодоступну ринкову ціну; - інформацію, наведену листі в калькуляції TMNT20250719 від 19.07.2025 не можна вважати достовірною, адже заздалегідь (за 2 місяці) не можливо передбачити вартість перевезення, логістику, вантажно- розвантажувальні роботи на такому складному маршруті; - Згідно абзацу 2 статті 3 контракту, умови поставки визначаються і узгоджуються Сторонами для кожної окремої партії товару і вказуються в інвойсі. Заявлені в інвойсі умови поставки - CPT Харків, Україна, разом з тим, абзацом 3 статті 3 контракту обумовлено, що Постачальник зобов`язаний завантажити товар на борт судна в порту навантаження в зазначену дату або в узгоджений період, а такі умови контракту відповідають умовам поставки згідно Інкотермс FOB порт країни відправлення (Китай). Вищенаведене суперечить задекларованим умовам поставки CPT Харків та може свідчити про не включення у ціну товару вартості транспортних витрат у повному обсязі. Керуючись положеннями частини 3 статті 53 Митного кодексу України, прошу надати наступні додаткові документи: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 7) копію митної декларації країни експорту (Китай); 8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями».

18.09.2025 позивачем надано наступні відповіді на повідомлення відповідача, в яких позивач зазначив:

- у відповіді № 18/09/25-1 щодо надання додатків до контракту вказано що відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 53 МК України документами, які підтверджують митну вартість товарів, є зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності. Зазначено, що додаткові угоди до контракту № TMT20240408 від 08.04.2024p відсутні, а тому їх надання виключається.

- у відповіді № 18/09/25-2 щодо надання транспортних (перевізних) документів, а також документів, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів вказано що відповідно до абз. 1,2 ст. 3 Контракту № TMT20240408 від 08.04.2024 року встановлено, що поставка товару за цим договором здійснюється в повній відповідності з ІНКОТЕРМС-2010. Умови поставки визначаються і узгоджуються сторонами для кожної окремої партії товару і вказуються в інвойсі. У Commercial invoice (рахунку-фактурі) № TMNT20250719 від 19.07.2025 року визначено умову поставки СРT Kharkiv, Ukraine. Згідно з правилами Інкотермс 2010: CPT означає, що продавець доставить товар названому їм перевізнику. Крім цього, продавець зобов`язаний оплатити витрати, пов`язані з перевезенням товару до названого пункту призначення. Тобто сторони домовились, що витрати на транспортування вже включені у вартість товару. Отже, враховуючи, що витрати на транспортування включені у вартість товару надання ПП «НАЦІОНАЛЬНІ ТРАДИЦІЇ» транспортних (перевізних) документів, а також документів, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів не вимагається.

- у відповіді № 18/09/25-3 щодо надання банківських платіжних документів, що стосуються оцінюваних товарів вказано що статтею 5 Контракту № TMT20240408 від 08.04.2024 року встановлено, що сторони домовилися, що оплата товару здійснюється, як правило, на умовах відстрочки платежу - три місяці з моменту поставки (митного оформлення). Можлива стовідсоткова передоплата, на розсуд Покупця. Рахунком-фактурою (інвойсом) №TMNT20250719 від 19.07.2025 року передоплату не визначено. Тобто, сторони домовилися, що Покупець повинен здійснити платіж на умовах відстрочки платежу три місяці з моменту поставки (митного оформлення). На момент митного оформлення оплата за партію оцінюваного товару не була здійснена. Отже, рахунок сплачено не було, банківські платіжні документи відсутні, відповідно до п. 4 ч.2 ст. 53 МК України надання ПП «НАЦІОНАЛЬНІ ТРАДИЦІЇ» таких документів на законодавчому рівні не вимагається.

- у відповіді № 18/09/25-4 щодо того, що статтею 5 контракту № TMT20240408 від 08.04.2024 року передбачена можливість як після оплати, так і передоплати, відсутності в графі 44 МД банківського документу вказано що статтею 5 Контракту № TMT20240408 від 08.04.2024 року встановлено, що сторони домовилися, що оплата товару здійснюється, як правило, на умовах відстрочки платежу - три місяці з моменту поставки (митного оформлення). Можлива стовідсоткова передоплата, на розсуд Покупця. Рахунком-фактурою (інвойсом) № TMNT20250719 від 19.07.2025 року передоплату не визначено. Тобто, сторони домовилися, що Покупець повинен здійснити платіж на умовах відстрочки платежу - три місяці з моменту поставки (митного оформлення). На момент митного оформлення оплата за партію оцінюваного товару не була здійснена. Отже, рахунок сплачено не було, банківські платіжні документи відсутні, відповідно до п. 4 ч. 2 ст. 53 МК України надання ПП «НАЦІОНАЛЬНІ ТРАДИЦІЇ» таких документів на законодавчому рівні не вимагається.

- у відповіді № 18/09/25-5 щодо наданого висновку експерта та неможливість підтвердження ним заявленої митної вартості вказано що відомості щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, встановлюється не у висновках експерта, а безпосередньо в інвойсах, зокрема, у нашому випадку в інвойсі № TMNT20250719 від 19.07.2025 року. Відповідачу було надано висновок експерта №20-12/09-2025 від 15.09.2025 року як додатковий документ на підтвердження відсутності заниження рівня митної вартості товару.

- у відповіді № 18/09/25-6 щодо наданого прайс-листа та не відображення ним «дійсної вартості» у розумінні ст. VII Генеральної угоди про тарифи й торгівлю 1994 року вказано що прайс-лист № T-MAC 250527/3 від 27.05.2025 року ПП «НАЦІОНАЛЬНІ ТРАДИЦІЇ» подано разом із митною декларацією № 25UA99U6 та він додатково підтверджує правильність визначення митної вартості товарів декларантом. Відносно посилання відповідача на те, що «наданий прайс-лист охоплює лише товари, зазначені в рахунку-фактурі», окремо зазначено, що за інвойсом № TMNT20250719 від 19.07.2025 року поставлялися конкретні товари: тканина АТ39045-AT39358, тканина FD6841-FD6846, тканина WT29916. Постачальником за Контрактом Т-МАС TECHNOLOGY CO., LIMITED видано прайс-лист № T-MAC 250527/3 від 27.05.2025 року відносно саме цих товарів. Цінова інформація щодо будь-яких інших товарів, аніж вказані в інвойсі № TMNT20250719 від 19.07.2025 року, жодного відношення до митного оформлення за митною декларацією №25UA99U6 від 17.09.2025 року не має.

- у відповіді № 18/09/25-7 щодо умов поставки, нібито не включення у ціну товару вартості транспортних витрат у повному обсязі та сумнівів щодо достовірності калькуляції вказано що відповідно до абз. 1,2 ст. 3 Контракту № TMT20240408 від 08.04.2024 року, поставка товару за цим договором здійснюється в повній відповідності з ІНКОТЕРМС-2010. Умови поставки визначаються і узгоджуються Сторонами для кожної окремої партії Товару i вказуються в інвойсі. У Commercial invoice (рахунку-фактурі) № TMNT20250719 від 19.07.2025 року визначено умову поставки СРT Kharkiv, Ukraine. Згідно з правилами Інкотермс 2010: СРТ означає, що продавець доставить товар названому їм перевізнику. Крім цього, продавець зобов`язаний оплатити витрати, пов`язані з перевезенням товару до названого пункту призначення. Тобто сторони домовились, що витрати на транспортування вже включені у вартість товару. Одночасно з митною декларацією № 25UA99U6 надано калькуляцію собівартості товару № TMNT20250719 від 19.07.2025 року, а також лист постачальника № TMNT20250719-1 від 19.07.2025 року на підтвердження того факту, що вартість перевезення, логістика, вантажно-розвантажувальні роботи включені в ціну товару. Отже, умовами поставки є саме СРТ, а не FOB. Вартість транспортних витрат у повному обсязі включено у ціну товару.

- у відповіді № 18/09/25-8 щодо надання договору (угоди, контракту) із третіми особами, пов`язаного з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається вказано що у відношенні товару відвантаженого по інвойсу № TMNT20250719 від 19.07.2025 року договір (угода, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається, не укладався. Отже, укладання договору (угоди, контракту) із третіми особами, пов`язаного з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається, не здійснювалося, а тому відповідно до п. 1 ч. 3 ст. 53 МК України надання ПП «НАЦІОНАЛЬНІ ТРАДИЦІЇ» вказаних документів не вимагається.

- у відповіді № 18/09/25-9 щодо надання рахунків про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом) вказано що за контрактом № TMT20240408 від 08.04.2024 року не передбачено отримання платежів від третіх осіб, платежів від третіх осіб отримано не було, що додатково підтверджується листом постачальника № TMNT20250719-2 від 19.07.2025 року, який вже знаходиться у Відповідача. Отже, ніяких платежів від третіх осіб отримано не було, а тому відповідно до п. 2 ч. 3 ст. 53 МК України надання ПП «НАЦІОНАЛЬНІ ТРАДИЦІЇ» рахунків про здійснення платежів третім особам на користь продавця не вимагається.

- у відповіді № 18/09/25-10 щодо надання рахунків про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту) вказано що у відношенні товару, відвантаженого по інвойсу № TMNT20250719 від 19.07.2025 року посередницькі послуги не залучалися, що підтверджується вже наявним у Відповідача листом постачальника № TMNT20250719-5 від 19.07.2025 року. Отже, комісійні, посередницькі послуги не залучалися, а тому відповідно до п. 3 ч.3 ст. 53 МК України надання ПП «НАЦІОНАЛЬНІ ТРАДИЦІЇ» рахунків про сплату комісійних, посередницьких послуг не вимагається.

- у відповіді № 18/09/25-11 щодо надання виписки з бухгалтерської документації -вказано що статтею 5 Контракту № TMT20240408 від 08.04.2024 року встановлено, що сторони домовилися, що оплата товару здійснюється, як правило, на умовах відстрочки платежу три місяці з моменту поставки (митного оформлення). Можлива стовідсоткова передоплата, на розсуд Покупця. Рахунком-фактурою (інвойсом) № TMNT20250719 від 19.07.2025 року передоплату не визначено. Тобто, сторони домовилися, що Покупець повинен здійснити платіж на умовах відстрочки платежу три місяці з моменту поставки (митного оформлення). На момент митного оформлення оплата за партію оцінюваного товару не була здійснена. Отже, рахунок сплачено не було, банківські платіжні документи відсутні, а тому відповідно до п. 4 ч. 3 ст. 53 МК України надання ПП «НАЦІОНАЛЬНІ ТРАДИЦІЇ» виписки з бухгалтерської документації не вимагається.

- у відповіді № 18/09/25-12 щодо надання копії митної декларації країни експорту вказано що пунктом 7 ч. 3 ст. 53 МК України встановлено, що митний орган виключно у встановлених цією частиною випадках може витребувати такий додатковий документ, як копія митної декларації країни відправлення, та лише у випадку наявності такого документа. Вказано, що декларацію №25PL322080NSSKHIK2 від 12.09.2025 року ПП «НАЦІОНАЛЬНІ ТРАДИЦІЇ» подано разом із митною декларацією № 25UA99U6 та вона вже знаходиться у Відповідача.

- у відповіді № 18/09/25-13 щодо надання висновків про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлених спеціалізованими експертними організаціями вказано що висновок експерта № 20-12/09-2025 від 15.09.2025 року, було надано разом з митною декларацією № 25UA99U6 та вже знаходиться у відповідача.

18.09.2025 року відповідачем було прийнято рішення про коригування митної вартості товарів № UA401060/2025/000067/2, в якому вказано наступне: «У відповідності до вимог пункту 5 статті 55 та пункту 4 статті 57 Митного кодексу України проведена процедура консультації між митним органом та декларантом з метою обміну наявної у кожного з них інформацією та обґрунтованого вибору методу визначення митної вартості на підставі інформації, яка наявна в митному органі. Згідно п.5 ст.54 МКУ митний орган з метою здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів, зокрема, має право упевнюватися в достовірності або точності будь-якої заяви, документу чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості. Згідно п.2 ст.52 МКУ декларант зобов`язаний подавати митному органу достовірні відомості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню.

Обґрунтування причин, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано на підставі вимог ст.ст.: 54, 55, 57-58 МКУ: 1) невідповідність обраного декларантом методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 МКУ, в зв`язку з тим, що використані декларантом відомості не підтверджені в повній мірі документально, а також в зв`язку з тим, що документи подані декларантом, містять розбіжності які мають вплив на правильність визначення митної вартості та не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари:

- Статтею 5 контракту від 08.04.2024 TMT20240408 передбачена можливість як після оплати, так і передоплати, разом з тим, в інвойсі відсутні відомості щодо форми та термінів оплати. В графі 44 МД банківський документ відсутній;

- наданий до митного оформлення Висновок експерта № 20-12/09-2025 від 15.09.2025 взято митницею до уваги, але він не може слугувати підставою для підтвердження заявленої митної вартості товарів, через невідповідність вимогам ст. 12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» від 12.07.2001 № 2658-ІІІ зі змінами та пп. 56-60 Національного стандарту №1 «Загальні засади оцінки майна та майнових прав», затверджений Постановою КМУ від 10.09.2003 №1440 зі змінами;

- Наданий до митного оформлення прайс-лист є по суті офертою для конкретного покупця, тобто виданий продавцем безпосередньо ПП " НАЦІОНАЛЬНІ ТРАДИЦІЇ" та не відображає дійсну вартість у розумінні ст. VII Генеральної угоди про тарифи й торгівлю 1994 року. Так відповідно до ст. VII Генеральної угоди про тарифи й торгівлю, під дійсною вартістю слід розуміти ціну, за яку, під час та в місці, визначеним законодавством імпортуючої країни, такий чи подібний товар продається або пропонується до продажу при звичайному ході торгівлі за умов повної конкуренції. Згідно загальноприйнятої світової практики прейскурант (прайс-лист) це довідник цін (тарифів) на товари та/або види послуги, який адресований невизначеному колу покупців

- Згідно частини 2 статті 3 контракту, умови поставки визначаються і узгоджуються Сторонами для кожної окремої партії товару і вказуються в інвойсі. Заявлені в інвойсі умови поставки - CPT Харків, Україна, разом з тим, частиною 3 статті 3 контракту обумовлено, що Постачальник зобов`язаний завантажити товар на борт судна в порту навантаження в зазначену дату або в узгоджений період, а такі умови контракту відповідають умовам поставки згідно Інкотермс FOB порт країни відправлення (Китай). Вищенаведене суперечить задекларованим умовам поставки CPT Харків та може свідчити про не включення у ціну товару вартості транспортних витрат у повному обсязі.

У відповідності до ч.5 ст. 54МКУ митний орган з метою здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів має право: 1) упевнюватися в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості; 2) у випадках, встановлених МКУ, письмово запитувати від декларанта або уповноваженої ним особи встановлені статтею 53МКУ додаткові документи та відомості, якщо це необхідно для прийняття рішення про визнання заявленої митної вартості. Крім того, як зазначено в статті 337МКУ, перевірка документів та відомостей, які подаються митним органам під час переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, здійснюється зокрема із застосуванням контролю співставлення та в інші способи, передбачені МКУ. Зазначена форма контролю полягає в співставленні даних про вартість товарів, які заявляє декларант, з даними про вартість таких товарів, які містяться в інших електронних документах, наявних у митного органу на момент здійснення митного оформлення оцінюваних товарів. З огляду на вищевикладене, існує обґрунтований сумнів достовірності задекларованої митної вартості. Враховуючи вищезазначене та положення ч.2,3 ст.53 МКУ, декларанту було направлені електронні повідомлення щодо витребування додаткових документів, а саме: - згідно ч.2 ст. 53 МКУ «-додатки до контракту, у разі наявності; -транспортні (перевізні) документи, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; -якщо рахунок сплачено, банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваних товарів.»;- згідно ч.3 ст. 53 МКУ « 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом. 4) виписку з бухгалтерської документації; 6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-лист) виробника товару; 7) копію митної декларації країни експорту (Китай); 8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями.»

У зв`язку з ненаданням декларантом всіх витребуваних додаткових документів, передбачених ст.53 МКУ: документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; додаткові угоди до контракту; банківські платіжні документи; договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); виписку з бухгалтерської документації; копію митної декларації країни експорту;

При прийнятті даного Рішення застосовані «Методичні рекомендації щодо роботи посадових осіб митних органів з аналізу, виявлення та оцінки ризиків при здійсненні контролю правильності визначення митної вартості товарів», які переміщуються через митний кордон України, затверджені наказом Держмитслужби України від 01.07.2021 №476. З метою забезпечення повноти оподаткування було проведено аналіз баз даних АСМО «Інспектор» та ЄАІС Держмитслужби України та встановлено, що рівень митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, митне оформлення яких вже здійснено, з тієї ж країни (регіону) і час експорту яких збігається з часом експорту оцінюваних товарів або є максимально наближеним до нього, не відповідає задекларованому. Враховуючи, що використані декларантом відомості для цілей визначення митної вартості містять розбіжності та неточності, не містять всіх конкретних числових значень щодо ціни, яка була сплачена, відповідно до пп.2, 3 ст. 58 МКУ застосовуються другорядні методи, зазначені у пункті 2 частини першої статті 57 МКУ. Митна вартість не може бути визначена за другорядними методами (ст. 59 та 60 МКУ) по причині відсутності у митного органу інформації про ідентичні та подібні (аналогічні) товари, що були оформлені у митному відношенні. Визначити митну вартість за другорядними методами (ст.62 та ст.63 МКУ) неможливо з причини відсутності у митного органу вартісної основи для розрахунку митної вартості. Відповідно до п.1 ст. 64 МКУ у разі якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом послідовного використання методів, зазначених у статтях 58-63 МКУ, митна вартість оцінюваних товарів визначається з використанням способів, які не суперечать законам України і є сумісними з відповідними принципами і положеннями Генеральної угоди з тарифів і торгівлі (GATT). Митна вартість буде визначена за резервним методом згідно ст. 64 МКУ. Декларантом під час проведення з ним консультацій додаткової інформації для застосування резервного методу також не надано. Таким чином, між митним органом та декларантом проведені консультації з метою обґрунтованого вибору методу визначення митної вартості на підставі інформації, яка наявна в митного органу. Джерелом числового значення митної вартості товару №1 є МД від 21.08.2025 № UA401060/2025/011194, за якою у максимально наближений час за резервним методом оформлено товар. «Трикотажне полотно поперечно в`язане, виготовлено зсинтетичних волокон 100% поліестер, пофарбована в різні кольори. При виробництві тканини еластомірні і гумові нитки не використовувалися. Пропитки, дублювання та покриття пластмасами, що спостерігаються неозброєним оком, відсутнє. Загальна максимальна і мінімальна ширина 150 (+/-5)см, загальна максимальна і мінімальна ширина (по фону) між пругами 145 (+/-5)см:Fabric AT38192-AT39105 61853,00м.Поверхнева щільність складає 180 (+/-10) г/м2.Fabric ET13409-ET13677 11327,00м.Поверхнева щільність складає 130 (+/-10) г/м2.Fabric AD19340 2482,00м.Поверхнева щільність складає 220 (+/-10) г/м2.Fabric FD6775 5879,00м.Поверхнева щільність складає 85 (+/-10) г/м2.Fabric WT29898 4640,00м.Поверхнева щільність складає 120 (+/-10) г/м2.Виробник ZHEJIANG FANTASY INTERNATIONAL TRADE CO., LTDТорговельна марка OBOB, ZOSIA LBH, немає данихКраїна виробництва CN» з рівнем митної вартості 3,97 USD за кг…».

Відповідачем також прийнято картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA401060/2025/000197 від 18.09.2025 року.

Через винесення відповідачем картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA401060/2025/000197 від 18.09.2025 року та з метою випуску товару у вільний обіг у порядку, передбаченому ч. 7 ст. 55 та ч. 2 ст. 263 МК України, 19.09.2025 року позивач з урахуванням коригувань подав нову митну декларацію ІМ 40 ДЕ № 25UA72U0 (копія надається у додатках), додатково було сплачено різницю між сумами платежів, нарахованих згідно з митною вартістю, визначеною позивачем, та митною вартістю, визначеною митним органом, у розмірі 501 317,28 гривень.

Позивач, вбачаючи в зазначеному порушення своїх прав, звернувся за їх захистом до суду.

Суд, надаючи оцінку спірним правовідносинам, зазначає наступне.

Згідно з частиною 1 статті 246 Митного кодексу України (далі МК України) метою митного оформлення є забезпечення дотримання встановленого законодавством України порядку переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, а також забезпечення статистичного обліку ввезення на митну територію України, вивезення за її межі і транзиту через її територію товарів.

За змістом частини 1 статті 248 МК України митне оформлення розпочинається з моменту подання митному органу декларантом або уповноваженою ним особою митної декларації або документа, який відповідно до законодавства її замінює, та документів, необхідних для митного оформлення, а в разі електронного декларування - з моменту отримання митним органом від декларанта або уповноваженої ним особи електронної митної декларації або електронного документа, який відповідно до законодавства замінює митну декларацію.

Відповідно до частини 1 статті 257 МК України декларування здійснюється шляхом заявлення за встановленою формою (письмовою, усною, шляхом вчинення дій) точних відомостей про товари, мету їх переміщення через митний кордон України, а також відомостей, необхідних для здійснення їх митного контролю та митного оформлення. При застосуванні письмової форми декларування можуть використовуватися як електронні документи, так і документи на паперовому носії або їх електронні (скановані) копії, на які накладено електронний підпис декларанта або уповноваженої ним особи.

Положеннями частини 7 статті 257 МК України передбачено, що перелік відомостей, що підлягають внесенню до митних декларацій, обмежується лише тими відомостями, які є необхідними для цілей справляння митних платежів, формування митної статистики, а також для забезпечення додержання вимог цього Кодексу та інших законодавчих актів.

За змістом частини 8 статті 257 МК України митне оформлення товарів, транспортних засобів комерційного призначення здійснюється митними органами на підставі митної декларації, до якої декларантом залежно від митних формальностей, установлених МК України для митних режимів, та заявленої мети переміщення вносяться такі відомості, у тому числі у вигляді кодів, зокрема митна вартість товарів та метод її визначення.

Відповідно до статті 49 МК України митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

За змістом частин 1, 2 статті 51 МК України митна вартість товарів, що переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу. Митна вартість товарів, що ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, визначається відповідно до глави 9 цього Кодексу.

Відповідно до частин 1, 2 статті 52 МК України заявлення митної вартості товарів здійснюється декларантом або уповноваженою ним особою під час декларування товарів у порядку, встановленому розділом VIII та главою 8 цього Кодексу.

Декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані:

1) заявляти митну вартість, визначену ними самостійно, у тому числі за результатами консультацій з митним органом;

2) подавати митному органу достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню;

3) нести всі додаткові витрати, пов`язані з коригуванням митної вартості або наданням митному органу додаткової інформації.

За змістом частин 1-3 статті 57 МК України передбачають, що визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами:

1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції);

2) другорядні:

а) за ціною договору щодо ідентичних товарів;

б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів;

в) на основі віднімання вартості;

г) на основі додавання вартості (обчислена вартість);

ґ) резервний.

Основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції).

Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу.

Відповідно до частини 4 статті 58 МК України митною вартістю товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за товари, якщо вони продаються на експорт в Україну, скоригована в разі потреби з урахуванням положень частини десятої цієї статті

За змістом частини 5 статті 58 МК України ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, - це загальна сума всіх платежів, які були здійснені або повинні бути здійснені покупцем оцінюваних товарів продавцю або на користь продавця через третіх осіб та/або на пов`язаних із продавцем осіб для виконання зобов`язань продавця.

Згідно з частиною 10 статті 58 МК України при визначенні митної вартості до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари, додаються такі витрати (складові митної вартості), якщо вони не включалися до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті:

1) витрати, понесені покупцем:

а) комісійні та брокерська винагорода, за винятком комісійних за закупівлю, що є платою покупця своєму агентові за надання послуг, пов`язаних із представництвом його інтересів за кордоном для закупівлі оцінюваних товарів;

б) вартість ящиків тари (контейнерів), в яку упаковано товар, або іншої упаковки, що для митних цілей вважаються єдиним цілим з відповідними товарами;

в) вартість упаковки або вартість пакувальних матеріалів та робіт, пов`язаних із пакуванням;

2) належним чином розподілена вартість нижчезазначених товарів та послуг, якщо вони поставляються прямо чи опосередковано покупцем безоплатно або за зниженими цінами для використання у зв`язку з виробництвом та продажем на експорт в Україну оцінюваних товарів, якщо така вартість не включена до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті:

а) сировини, матеріалів, деталей, напівфабрикатів, комплектувальних виробів тощо, які увійшли до складу оцінюваних товарів;

б) інструментів, штампів, шаблонів та аналогічних предметів, використаних у процесі виробництва оцінюваних товарів;

в) матеріалів, витрачених у процесі виробництва оцінюваних товарів (мастильні матеріали, паливо тощо);

г) інженерних та дослідно-конструкторських робіт, дизайну, художнього оформлення, ескізів та креслень, виконаних за межами України і безпосередньо необхідних для виробництва оцінюваних товарів;

3) роялті та інші ліцензійні платежі, що стосуються оцінюваних товарів та які покупець повинен сплачувати прямо чи опосередковано як умову продажу оцінюваних товарів, якщо такі платежі не включаються до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті.

Зазначені платежі можуть включати платежі, які стосуються прав на літературні та художні твори, винаходи, корисні моделі, промислові зразки, торговельні марки та інші об`єкти права інтелектуальної власності.

Витрати на право відтворення (тиражування) оцінюваних товарів в Україні не повинні додаватися до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари.

Порядок включення до ціни розрахунку роялті та ліцензійних платежів визначається Кабінетом Міністрів України;

4) відповідна частина виручки від будь-якого подальшого перепродажу товарів, що оцінюються, їх використання або розпорядження ними на митній території України, яка прямо чи опосередковано йде на користь продавця;

5) витрати на транспортування оцінюваних товарів до аеропорту, порту або іншого місця ввезення на митну територію України;

6) витрати на навантаження, вивантаження та обробку оцінюваних товарів, пов`язані з їх транспортуванням до аеропорту, порту або іншого місця ввезення на митну територію України;

7) витрати на страхування цих товарів.

Частиною 2 статті 58 МК України встановлено, що метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не застосовується, якщо використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірні та/або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов`язковою при її обчисленні.

Відповідно до частини 1 статті 54 МК України контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється митним органом під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості.

Згідно з частиною 2 статті 54 МК України контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється митним органом шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу.

За змістом пункту 1 частини 4 статті 54 МК України митний орган під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів зобов`язаний, зокрема, здійснювати контроль заявленої декларантом або уповноваженою ним особою митної вартості товарів шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості, наявності в поданих зазначеними особами документах усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Пунктами 1, 2 частини 5 статті 54 МК України передбачено, що митний орган з метою здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів має право, зокрема, упевнюватися в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості, і у випадках, встановлених цим Кодексом, письмово запитувати від декларанта або уповноваженої ним особи встановлені статтею 53 цього Кодексу додаткові документи та відомості, якщо це необхідно для прийняття рішення про визнання заявленої митної вартості.

Відповідно до частин 1, 2 статті 53 МК України у визначених МК України випадках декларант подає митному органу документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення.

Документами, які підтверджують митну вартість товарів, є:

1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості;

2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності;

3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу);

4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару;

5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару;

6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів;

7) ліцензія на імпорт товару, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню;

8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

Декларант або уповноважена ним особа за власним бажанням може подати додаткові наявні у них документи для підтвердження заявленої ними митної вартості товару. При цьому вимагати від декларанта або уповноваженої ним особи будь-які інші документи, відмінні від тих, що зазначені в статті 53 МК України заборонено.

Водночас частиною 3 статті 53 МК України передбачено, що у випадках коли документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, які мають вплив на правильність визначення митної вартості, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи:

1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається;

2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом);

3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту);

4) виписку з бухгалтерської документації;

5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів;

6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару;

7) копію митної декларації країни відправлення;

8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

Відповідно до пункту 3 частини 5 статті 54 МК України митний орган з метою здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів має право, зокрема, у випадках, встановлених цим Кодексом, здійснювати коригування заявленої митної вартості товарів.

За змістом частин 1-2 статті 55 МК України рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається митним органом у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо митним органом у випадках, передбачених частиною 6 статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів.

Прийняте митним органом письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів має містити:

1) обґрунтування причин, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано;

2) наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом;

3) вичерпний перелік вимог щодо надання додаткових документів, передбачених частиною третьою статті 53 цього Кодексу, за умови надання яких митна вартість може бути визнана митним органом;

4) обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої митним органом, та фактів, які вплинули на таке коригування;

5) інформацію про:

а) право декларанта або уповноваженої ним особи на випуск у вільний обіг товарів, що декларуються:

у разі згоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно з митною вартістю, визначеною митним органом;

у разі незгоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю товарів та надання забезпечення сплати митних платежів відповідно до розділу Х цього Кодексу в розмірі, визначеному митним органом відповідно до частини сьомої цієї статті;

б) право декларанта або уповноваженої ним особи оскаржити рішення про коригування заявленої митної вартості до органу вищого рівня відповідно до глави 4 цього Кодексу або до суду.

Статтею 64 МК України встановлено, що у разі якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом послідовного використання методів, зазначених у статтях 58-63 цього Кодексу, митна вартість оцінюваних товарів визначається з використанням способів, які не суперечать законам України і є сумісними з відповідними принципами і положеннями Генеральної угоди з тарифів і торгівлі (GAТТ).

Митна вартість, визначена згідно з положеннями цієї статті, повинна ґрунтуватися на раніше визнаних (визначених) митними органами митних вартостях.

Митна вартість імпортних товарів не визначається згідно із положеннями цієї статті на підставі:

1) ціни товарів українського походження на внутрішньому ринку України;

2) системи, яка передбачає прийняття для митних цілей вищої з двох альтернативних вартостей;

3) ціни товарів на внутрішньому ринку країни-експортера;

4) вартості виробництва, іншої, ніж обчислена вартість, визначена для ідентичних або подібних (аналогічних) товарів відповідно до положень статті 63 цього Кодексу;

5) ціни товарів, що поставляються з країни-експортера до третіх країн;

6) мінімальної митної вартості;

7) довільної чи фіктивної вартості.

У разі якщо митним органом застосовується стаття 64 МК України, він на вимогу декларанта або уповноваженої ним особи зобов`язаний письмово поінформувати їх про митну вартість, визначену відповідно до положень цієї статті, та про використаний при цьому метод.

З вищевказаних норм МК України вбачається, що при здійсненні контролю за правильністю визначення митної вартості, митний орган зобов`язаний перевірити складові числового значення митної вартості, правильність розрахунку, здійсненого декларантом, упевнитись в достовірності та точності заяв, документів та розрахунків, поданих декларантом, а також відсутність обмежень для визначення митної вартості за ціною договору, наведених у статті 58 МК України.

Надаючи оцінку доводам позивача щодо протиправності рішень про коригування митної вартості та доводам відповідача, покладеним в основу прийняття спірних рішень, та які були окремо зазначені у відзиві, суд зазначає наступне.

Щодо підтвердження позивачем всіх складових митної вартості та відсутності у наданих позивачем документах розбіжностей суд зазначає, що вартість товару дол. США/м вказана у вже наявних у відповідача прайс-листах №T MAC 250501/9 від 01.05.2025 року, № T-MAC 250501/10 від 01.05.2025 року, № T-MAC 250527/3 від 27.05.2025 року. Загальна вартість товару, що відображена в митних деклараціях, підтверджена вже наявними у Відповідача інвойсами № TMNT20250627 від 27.06.2025 року, № TMNT20250628 від 28.06.2025 року, № TMNT20250719 від 19.07.2025 року.

Інвойсами № TMNT20250627 від 27.06.2025 року, № TMNT20250628 від 28.06.2025 року, № TMNT20250719 від 19.07.2025 року визначено умову поставки CPT, що підтверджує включення витрат на транспортування у вартість товару. Додатково це підтверджено також і листами постачальника № TMNT20250627-1 від 27.06.2025 року, №TMNT20250628-1 від 28.06.2025 року, № TMNT20250719-1 від 19.07.2025 року, відповідно до яких вартість перевезення, логістика, вантажно-розвантажувальні роботи включені в ціну товару.

Отже, інвойсами № TMNT20250627 від 27.06.2025 року, № TMNT20250628 від 28.06.2025 року, № TMNT20250719 від 19.07.2025 року підтверджено умову поставки СРТ, відповідно до якої витрати на транспортування включено у вартість товару, а також підтверджено і вартість самого товару.

У відношенні товару, відвантаженого по інвойсах № TMNT20250627 від 27.06.2025 року, №TMNT20250628 від 28.06.2025 року, № TMNT20250719 від 19.07.2025 року посередницькі послуги не залучалися, що підтверджується листами постачальника №TMNT20250627-5 від 27.06.2025 року, № TMNT20250628-5 від 28.06.2025 року, №TMNT20250719-5 від 19.07.2025 року.

У відношенні товару, відвантаженого по інвойсах № TMNT20250627 від 27.06.2025 року, №TMNT20250628 від 28.06.2025 року, № TMNT20250719 від 19.07.2025 року ліцензування не передбачено, що підтверджується листами постачальника №TMNT20250627-3 від 27.06.2025 року, № TMNT20250628-3 від 28.06.2025 року, №TMNT20250719-3 від 19.07.2025 року та листами ПП «НАЦІОНАЛЬНІ ТРАДИЦІЇ» № 08/18-2 від 18.08.2025 року, № 08/25-2 від 25.08.2025 року, № 09/10-6 від 10.09.2025 року.

Страхування вантажу за інвойсами не здійснювалося, що підтверджується вже наявними у Відповідача листами постачальника № TMNT20250627-4 від 27.06.2025 року, № TMNT20250628-4 від 28.06.2025 року, № TMNT20250719-4 від 19.07.2025 року та листами ПП «НАЦІОНАЛЬНІ ТРАДИЦІЇ» № 08/18-1 від 18.08.2025 року, № 08/25-1 від 25.08.2025 року, № 09/10-5 від 10.09.2025 року.

Отримання платежів від третіх осіб не передбачено Контрактом, платежів від третіх осіб отримано не було, що підтверджується листами постачальника №TMNT20250627-2 від 27.06.2025 року, № TMNT20250628-2 від 28.06.2025 року, №TMNT20250719-2 від 19.07.2025 року.

Всі витрати вказано у калькуляціях № TMNT20250627 від 27.06.2025 року, № TMNT20250628 від 28.06.2025 року, № TMNT20250719 від 19.07.2025 року, інші витрати відсутні.

Таким чином суд зазначає, що всі наведені вище документи на підтвердження складових митної вартості товару за митними деклараціями № 25UA45U0 від 29.08.2025 року, №25UA67U8 від 29.08.2025 року, № 25UA99U6 від 17.09.2025 року відповідачу було надано та вони вже знаходилися у нього. Розбіжності у наданих документах відсутні, однак відповідачем при прийнятті оскаржуваних рішень вказані документи не було враховано.

Щодо умов оплати та банківських платіжних документів, суд зазначає наступне.

У спірних рішеннях про коригування митної вартості товарів № UA401060/2025/000063/2 від 29.08.2025 року, №UA401060/2025/000067/2 від 18.09.2025 року вказано: «Статтею 5 контракту від 08.04.2024 TMT20240408 передбачена можливість як після оплати, так і передоплати, разом з тим, в інвойсі відсутні відомості щодо форми та термінів оплати. В графі 44 МД банківський документ відсутній»

Також у спірному рішенні про коригування митної вартості № UA401060/2025/000064/2 від 01.09.2025 року вказано: «Статтею 5 контракту від 08.04.2024 TMT20240408 передбачена можливість як після оплати, так і передплати, разом з тим, в інвойсі відсутні відомості щодо форми та термінів оплати. Відповідно до статті 49 МКУ, митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, проте банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару, у графі 44 МД відсутні та на вимогу митного органу до митного оформлення не надані».

Суд зазначає, що умови оплати визначенні статтею 5 Контракту № TMT20240408 від 08.04.2024 року де встановлено, що сторони домовилися, що оплата товару здійснюється, як правило, на умовах відстрочки платежу три місяці з моменту поставки (митного оформлення). Можлива стовідсоткова передоплата, на розсуд Покупця.

Інвойсами № TMNT20250627 від 27.06.2025 року, № TMNT20250628 від 28.06.2025 року, №TMNT20250719 від 19.07.2025 року передоплату не визначено. Тобто сторони домовилися, що оплата Товару здійснюється на умовах відстрочки платежу три місяці з моменту поставки (митного оформлення). На момент митного оформлення оплата за партію оцінюваного товару не була здійснена.

Пунктом 4 ч. 2 ст. 53 МК України передбачено, що банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару надаються за умови, якщо рахунок сплачено.

Отже, рахунок сплачено не було, банківські платіжні документи відсутні, а тому, відповідно до п. 4 ч. 2 ст. 53 МК України надання ПП «НАЦІОНАЛЬНІ ТРАДИЦІЇ» таких документів на законодавчому рівні не вимагається.

Окрім того, позивачем відповідачу були надані листи-відповіді ПП «НАЦІОНАЛЬНІ ТРАДИЦІЇ» №29/08/25-3, №29/08/25-4 від 29.08.2025 року; №01/09/25-2, №01/09/25-14 від 01.09.2025 року; №18/09/25-3, №18/09/25-4 від 18.09.2025 року у яких вже була зазначена відповідна інформація.

Верховним Судом у постанові від 08.07.2022 року по справі № 815/1718/16 зазначено, що «В свою чергу, відповідачем як суб`єктом владних повноважень не доведено суду, що надані ТОВ «Дарком» документи містять істотні розбіжності, в них наявні ознаки підробки, або вони не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена за імпортовані товари.

Щодо посилання митниці на не зазначення в інвойсі способу оплати за товар, як на наявність розбіжностей в документах, то суди цілком об`єктивно його відхилили, адже спосіб оплати товару не є ціноутворюючим фактором, а відсутність цієї інформації в інвойсі сама собою, як окремий факт, не може свідчити про заниження митної вартості товару, оскільки спосіб оплати обумовлено умовами відповідного договору, на який в інвойсі є посилання».

Верховним Судом у постанові від 19 вересня 2022 року у справі № 1.380.2019.004890 зазначено, що « 39. Щодо висновку контролюючого органу про необхідність надання позивачем банківських платіжних документів, що стосуються оцінюваного товару, суди встановили, що він є безпідставним, оскільки частиною 4 ст. 53 Митного кодексу України передбачено надання наведених документів за їх наявності. 40. Тоді як укладений позивачем контракт купівлі-продажу №1 від 07.05.2018 передбачає післяоплату. Тобто, подати докази оплати на момент прийняття оскаржуваних рішень у позивача не було можливості, про що було зазначено відповідачу у відповідь на вимоги про надання платіжних документів».

Вказана позиція також кореспондується із висновками, викладеними у постанові ВС від 27.02.2025 року у справі № 300/784/24: У процедурах контролю за митною вартістю товару предметом доказування є ціна товару та інші складові митної вартості товару. Умови, на яких повинна здійснитися оплата за товар, якщо вони безпосередньо не впливають на ціну товару, останньої не стосуються. У зв`язку з цим розбіжності щодо умов оплати товару у документах, доданих до митної декларації на підтвердження митної вартості (невідповідність строків оплати, що визначені договором) не є тими розбіжностями (суперечностями) не можуть бути покладені в основу висновків митного органу щодо наявності розбіжностей у відомостях про митну вартість товару.

Щодо наявних рішень про визначення митної вартості за подібним товаром по даному підприємству, суд зазначає наступне.

У спірному рішенні про коригування митної вартості товарів № UA401060/2025/000064/2 від 01.09.2025 року вказано, що: «наявні рішення про визначення митної вартості за подібним товаром по даному підприємству».

Суд зазначає, що різниця між вартістю товару, задекларованого особою та вартістю схожих товарів, що розмитнювались цією особою чи іншими особами у попередніх періодах не свідчить про наявність порушень з боку декларанта і не є підставою для автоматичного збільшення митної вартості товарів до показників автоматизованої системи аналізу та управління ризиками.

Зазначена позиція суду узгоджується з позицією Верховного Суду, викладеною в постанові від 27.02.2025 року у справі № 300/784/24 в якій зазначено, що:

«Сама по собі різниця між вартістю товару, задекларованого особою, та вартістю подібних (аналогічних) товарів, що розмитнювались цією ж чи іншими особами у попередніх періодах, ще не свідчить про наявність порушень з боку декларанта і не є підставою для автоматичного збільшення митної вартості товарів.

Розбіжність між рівнем заявленої декларантом митної вартості товару та рівнем митної вартості ідентичних або подібних товарів, митне оформлення яких вже здійснено, може бути лише підставою для сумніву у правильності визначення митної вартості, проте не є достатньою підставою для висновку про недостовірність даних щодо заявленої декларантом митної вартості та, як наслідок, коригування митної вартості за другорядними методами.

Наявність у автоматизованій системі аналізу та управління ризиками за напрямом митної вартості відомостей про те, що ідентичний чи подібний товар розмитнювався за більшою митною вартістю, ніж задекларував позивач, оскільки відомості, які містяться в автоматизованій системі аналізу та управління ризиками, мають лише допоміжний інформаційний характер при прийнятті органом доходів і зборів відповідних рішень.

Наявність у названій системі інформації про те, що подібний чи ідентичний товар у попередні періоди розмитнювався за вартістю більшою, ніж задекларована декларантом, за відсутності інших визначених законом підстав, що обумовлюють межі і способи здійснення органом доходів і зборів контролю митної вартості, не утворює підстав для відмови у визнанні заявленої декларантом митної вартості за основним методом та її визначенні за другорядними методами, оскільки торгові відносини є різноманітними, здійснюються на принципах автономії волі та свободи договору, при цьому безліч обставин можуть впливати на їх ціну (характеристика товару, виробник, торгова марка, умови і обсяги поставок, сезонність, наявність знижок тощо), і сама по собі не свідчить про наявність порушень з боку декларанта і не призводить до автоматичного збільшення митної вартості товарів, адже законодавство таких підстав прямо не встановлює, тому не є перешкодою для застосування першого методу визначення митної вартості товару».

Аналогічні правові висновки викладені у постановах ВС від 05 травня 2022 року у справі №2040/6019/18 (адміністративне провадження №К/9901/8839/19) та від 19.02.2019 року у справі №805/2713/16-а.

Таким чином суд зазначає, що коригування митної вартості через наявність рішень про визначення митної вартості за подібним товаром по даному підприємству у автоматизованій системі аналізу та управління ризиками є безпідставним.

Щодо цінової інформації відносно вартості товару суд зазначає, що у спірних рішеннях №UA401060/2025/000063/2 від 29.08.2025 року, №UA401060/2025/000064/2 від 01.09.2025 року, № UA401060/2025/000067/2 від 18.09.2025 року зазначено: «Наданий до митного оформлення прайс-лист є по суті офертою для конкретного покупця, тобто виданий продавцем безпосередньо ПП "НАЦІОНАЛЬНІ ТРАДИЦІЇ" та не відображає дійсну вартість у розумінні ст. VII Генеральної угоди про тарифи й торгівлю 1994 року. Так відповідно до ст. VII Генеральної угоди про тарифи й торгівлю, під дійсною вартістю слід розуміти ціну, за яку, під час та в місці, визначеним законодавством імпортуючої країни, такий чи подібний товар продається або пропонується до продажу при звичайному ході торгівлі за умов повної конкуренції. Згідно загальноприйнятої світової практики прейскурант (прайс-лист) - це довідник цін (тарифів) на товари та/або види послуги, який адресований невизначеному колу покупців».

Суд зазначає, що такі документи як прайс-листи складаються виробником товару у процесі здійснення його господарської діяльності та не є технічними, товаросупровідними документами або документами, що засвідчують якість товару. Обов`язкової вимоги щодо отримання від суб`єкта зовнішньоекономічної діяльності виробника товару вказаних вище документів чинним законодавством, що регулює порядок виконання зовнішньоекономічних операцій, не передбачено. Таким чином, відомості, наведені у прайс-листах виробника товару, не мають імперативного характеру, а, отже, у разі їх наявності можуть прийматися митним органом лише до уваги як додаткове джерело інформації (зазначений висновок узгоджується з висновком ВС, викладеним у постанові від 27.01.2022 року у справі № 810/3667/15 (провадження №К/9901/7943/18)).

При цьому суд зазначає, що позивачем одночасно з митними деклараціями надавалися контролюючому органу прайс-листи № T-MAC 250501/9 від 01.05.2025 року, № T MAC 250501/10 від 01.05.2025 року та № T-MAC 250527/3 від 27.05.2025 року (про що Відповідачу додатково повідомлялося й у відповідях на повідомлення митниці №29/08/25-6 від 29.08.2025 року; №01/09/25-8, №01/09/25-11 від 01.09.2025 року; №18/09/25-6 від 18.09.2025 року).

Також щодо твердження митниці, що наданий прайс-лист є по суті офертою для конкретного покупця та не відображає дійсну вартість, то дане зауваження митниці не підтверджено жодним нормативно-правовим документом, адже відсутні законодавчі вимоги до форми та змісту таких документів, як прайс-лист.

Щодо цього Верховним Судом зроблено слушний висновок у постанові від 28.02.2024 року у справі № 815/1460/18: Колегія суддів вважає помилковими твердження відповідача про те, що прайси-листи, отримані від продавця, а не від виробника товарів, і в них відсутні умови поставки товару, зважаючи на таке.

Так, до переліку додаткових документів, визначених частиною третьою статті 53 Митного кодексу України входять каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс листи) виробника товару. Водночас, положення цієї статті передбачають можливість надання на підтвердження митної вартості товарів не лише прайс-лист виробника, а й інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару, до яких, зокрема можна й віднести прайс-лист продавця товару.

Прейскурант (прайс-лист) - це довідник цін (тарифів) на товари та/або види послуг, який адресований невизначеному колу покупців. Прайс-лист є документом довільної форми, чинне законодавство не встановлює вимог до форми та змісту прайс-листів, які можуть оформлюватись не лише виробником товару, а й продавцем у довільній формі на власний розсуд. Водночас наявність чи відсутність у прайс-листі певних відомостей (реквізитів), зокрема, інформації щодо умов поставки, не може свідчити про заниження позивачем митної вартості товарів».

Позиція стосовно того, що прайс-листи митну вартість не підтверджують, узгоджується з позицією Верховного Суду викладеною у постанові від 28 травня 2019 року у справі №825/1477/15-а, в якій зокрема зазначено:

«Так, в силу вимог Закону України «Про торгово-промислові палати в Україні» Чернігівська регіональна торгово-промислова палата є спеціалізованою організацією, яка має встановлені законом повноваження на проведення експертиз вартості товарів та складання за їх результатами відповідних висновків. Прайс-лист є документом довільної форми, що має додатковий інформативний характер, та не є обов`язковим (виключним) документом, який підтверджує митну вартість товару».

У спірному рішенні № UA401060/2025/000064/2 від 01.09.2025 року також зазначено: «наданий прайс-лист охоплює лише товари, зазначені в рахунку-фактурі, що свідчить про можливість індивідуального ціноутворення для конкретного покупця, а не про загальнодоступну ринкову ціну». Відносно твердження Відповідача на те, що «наданий прайс-лист охоплює лише товари, зазначені в рахунку-фактурі», суд зазначає, що за інвойсом № TMNT20250628 від 28.06.2025 року поставлялися конкретні товари: тканина 14625, тканина 12224, тканина 14525, тканина 02621, тканина 12024. Постачальником за Контрактом Т-МАС TECHNOLOGY CO., LIMITED видано прайс-лист № T-MAC 250501/10 від 01.05.2025 року відносно саме цих товарів. Цінова інформація щодо будь-яких інших товарів, аніж вказані в інвойсі № TMNT20250628 від 28.06.2025 року, жодного відношення як до митного оформлення за митною декларацією №25UA67U8 від 29.08.2025 року так і до коригування митної вартості товарів за рішенням № UA401060/2025/000064/2 від 01.09.2025 року та карткою відмови № UA401060/2025/000182 від 01.09.2025 року не має.

Верховним Судом зроблено висновок у постанові від 08.12.2022 року у справі №420/2792/19: « Прейскурант (прайс-лист) - це довідник цін (тарифів) на товари та/або види послуг, який адресований невизначеному колу покупців. При цьому, прайс-лист є документом довільної форми й чинне законодавство не встановлює вимог до форми та змісту прайс-листів, які можуть оформлюватись не лише виробником товару, а й продавцем у довільній формі на власний розсуд; наявність же чи відсутність у прайс-листі певних відомостей (реквізитів), зокрема, інформації щодо умов поставки, лише сама по собі не може свідчити про заниження митної вартості товарів»

Отже, прайс-листи є документами довільної форми, чинне законодавство не встановлює вимог до змісту та форми прайс-листів, а тому посилання відповідача на недоліки наданих позивачем прайс-листів на підставі здійснення дослідження відповідачем загальносвітової практики не є належним обґрунтуванням коригування митної вартості, жодним нормативним джерелом з боку відповідача не підтверджено та ґрунтується виключно на його суб`єктивних припущеннях.

Митний орган не може посилатися на неповноту чи обмеженість відомостей прайс листів, як на підставу для коригування митної вартості товару.

Така позиція викладена у постанові 23 жовтня 2020 р. Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду у справі № 810/690/17:

« 23. Посилання контролюючого органу на те, що наданий прайс-лист не можна вважати ні прайс-листом, ні комерційною пропозицією, оскільки виданий особі, що жодним чином не фігурує ні в одному документі та відповідно до загальноприйнятої практики не містить відомостей , яких достатньо будь-якому покупцю для отримання інформації щодо умов продажу товару, а саме умови платежу, термін поставки, характер тари та упаковки дата його складання, або ж число, з якого дані ціни вводяться в дію, термін дії, суди також обґрунтовано не взяли до уваги з огляду на те, що по - перше, не є основним документом відповідно до частини другої статті 53 Митного кодексу України, який підтверджує митну вартість товарів , по - друге, прайс-лис - або види послуг це довідник цін (тарифів) на товари та/ , який адресований невизначеному колу покупців, по третє жодним нормативним актом, в тому числі і міжнародним, не встановлено вимоги до форми та змісту прайс-листів, тобто прайс-лист є документом довільної форми , а тому митний орган не може посилатись на неповноту чи обмеженість його відомостей, як на підставу для коригування митної вартості товару».

У постанові ВС від 02.06.2022 року по справі №460/2674/20 зазначено, що

« 60. Щодо доводів митниці про те, що долучений декларантом документ прейскурант (прайс лист) виробника товарів складений не для широкого осіб та не містить терміну дії, у зв`язку з чим витребував додаткові документи, суд першої інстанції обґрунтовано відхилив, з огляду на наступне:

термін дії прайс листа не є обов`язковим реквізитом такого виду документу, а тому може у ньому не зазначатися;

продавець самостійно визначає ціни для своїх контрагентів, що є однією з базових основ забезпечення свободи підприємницької діяльності

61. Разом з тим, суд касаційної інстанції звертає увагу на постанову від 23 жовтня 2020 року у справі № 810/690/17 де Верховний Суд вказує, що прайс-лист: по-перше, не є основним документом відповідно до частини другої статті 53 Митного кодексу України, який підтверджує митну вартість товарів , по-друге, прайс лист це довідник цін (тарифів) на товари та/або види послуг , який адресований невизначеному колу покупців, по-третє, жодний нормативний акт, зокрема міжнародний, не встановлює вимоги до форми та змісту прайс листів . Тобто прайс-лист є документом довільної форми, а тому митний орган не може посилатися на неповноту чи обмеженість його відомостей як на підставу для коригування митної вартості товару».

Таким чином суд зазначає, що прайс-листи є додатковими (не підтверджуючими митну вартість) документами довільної форми, а тому митний орган не може посилатися на неповноту чи обмеженість їх відомостей, як на підставу для коригування митної вартості товару, а тому твердження відповідача про «недоліки» прайс-листів до митних декларацій є необґрунтованими.

Щодо висновків експерта суд зазначає наступне.

У рішеннях про коригування митної вартості товарів № UA401060/2025/000063/2 від 29.08.2025 року № UA401060/2025/000064/2 від 01.09.2025 року, № UA401060/2025/000067/2 від 18.09.2025 року вказано на такі підстави коригування: «наданий до митного оформлення Висновок експерта … взято митницею до уваги, але він не може слугувати підставою для підтвердження заявленої митної вартості товарів, через невідповідність вимогам ст. 12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» від 12.07.2001 № 2658-ІІІ зі змінами та пп. 56-60 Національного стандарту №1 «Загальні засади оцінки майна та майнових прав», затверджений Постановою КМУ від 10.09.2003 №1440 зі змінами».

З огляду на вказане суд зазначає, що надані висновки експерта №20-28/08-2025 від 28.08.2025 року, №20-29/08-2025 від 28.08.2025 року та № 20-12/09-2025 від 15.09.2025 року не є документами, що підтверджують митну вартість у розумінні ч. 2 ст. 53 МК України, а є додатковими документами за ч. 3 ст. 53 МК України на підтвердження відсутності заниження рівня митної вартості товару.

Відомості щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, встановлюється не у висновках експерта, а безпосередньо в інвойсах, зокрема, у нашому випадку, в інвойсах № TMNT20250627 від 27.06.2025 року, № TMNT20250628 від 28.06.2025 року, № TMNT20250719 від 19.07.2025 року.

Суд наголошує, що позивачем - ПП «НАЦІОНАЛЬНІ ТРАДИЦІЇ» надано відповідачу листи у відповідь на повідомлення митниці №29/08/25-5 від 29.08.2025 року, №01/09/25-13 від 01.09.2025 року, №18/09/25-5 від 18.09.2025 року, у яких вже була зазначена відповідна інформація.

Зазначена позиція суду узгоджується з позицією Верховного Суду, викладеною в постановах від 25 серпня 2023 року справі № 810/693/17, від 25 серпня 2023 року у у справі № 826/3098/16, від 16 червня 2023 року у справі № 825/2410/16, від 31 липня 2024 року у справі № 815/2564/18.

Таким чином суд дійшов висновку, що вказані посилання відповідача є безпідставними та необґрунтованими.

Щодо включення у ціну товару вартості транспортних витрат суд зазначає, що у спірних рішеннях про коригування митної вартості товарів № UA401060/2025/000063/2 від 29.08.2025 року, № UA401060/2025/000064/2 від 01.09.2025 року, № UA401060/2025/000067/2 від 18.09.2025 року зазначено, що: «Згідно частини 2 статті 3 контракту, умови поставки визначаються і узгоджуються Сторонами для кожної окремої партії товару і вказуються в інвойсі. Заявлені в інвойсі умови поставки - CPT Харків, Україна, разом з тим, частиною 3 статті 3 контракту обумовлено, що Постачальник зобов`язаний завантажити товар на борт судна в порту навантаження в зазначену дату або в узгоджений період, а такі умови контракту відповідають умовам поставки згідно Інкотермс FOB порт країни відправлення (Китай). Вищенаведене суперечить задекларованим умовам поставки CPT Харків та може свідчити про не включення у ціну товару вартості транспортних витрат у повному обсязі».

Також у спірному рішенні про коригування № UA401060/2025/000064/2 від 01.09.2025 року додатково вказано: « інформацію, наведену в калькуляції не можна вважати достовірною, адже заздалегідь (за 2 місяці) не можливо передбачити вартість перевезення, логістику, вантажно-розвантажувальні роботи на такому складному маршруті».

У зв`язку з зазначеним вище суд зазначає, що відповідно до ст. 3 Контракту № TMT20240408 від 08.04.2024 року встановлено, що поставка товару за цим договором здійснюється в повній відповідності з ІНКОТЕРМС-2010. Умови поставки визначаються і узгоджуються Сторонами для кожної окремої партії товару і вказуються в інвойсі.

У інвойсах № TMNT20250627 від 27.06.2025 року, № TMNT20250628 від 28.06.2025 року та № TMNT20250719 від 19.07.2025 року визначено умову поставки CPT Kharkiv, Ukraine.

Згідно з правилами Інкотермс 2010: СРТ означає, що продавець доставить товар названому їм перевізнику. Крім цього, продавець зобов`язаний оплатити витрати, пов`язані з перевезенням товару до названого пункту призначення. Пункт призначення в свою чергу визначено державу Україна.

За умовами поставки СРТ витрати на транспортування/ витрати, пов`язані з транспортуванням, вже включені в ціну товару (це будь-які вантажно-розвантажувальні роботи, перевезення, простої).

Крім того суд зазначає, що Сторони за Контрактом повністю узгодили умови поставки, а тому Продавець взяв на себе всі витрати, які пов`язані з транспортуванням відповідного товару та вони вже включені до вартості товару.

Відповідно до правил тлумачення торговельних термінів Міжнародної торгової палати, поставка товарів на умовах CPT (фрахт/перевезення оплачені до (... назва місця призначення)) означає, що продавець здійснює поставку товару шляхом його передання перевізнику, призначеному ним самим. Додатково до цього, продавець зобов`язаний оплатити витрати перевезення товару до названого місця призначення. Це означає, що покупець приймає на себе всі ризики та будь-які інші витрати, що можуть виникнути після здійснення поставки товару у вищезазначений спосіб.

Таким чином, відповідно до умов поставки CPT, витрати на транспортування, навантаження, вивантаження та обробку оцінюваних товарів, пов`язані з їх транспортуванням до аеропорту, порту або іншого місця ввезення на митну територію України покладаються на продавця .

Щодо умови поставки «FOB» - вільно на борті судна (найменування порту відвантаження) - FOB (free on board) - умова, яка використовується при морських перевезеннях. За нею продавець зобов`язаний за власний рахунок доставити товар на борт судна, зафрахтованого покупцем, а також у зазначений термін в узгодженому порту відвантаження повідомити та передати йому документи разом з коносаментом. Покупець укладає угоду перевезення, повідомляє продавцеві назву судна, місце відвантаження, необхідну дату поставки та несе всі витрати, пов`язані з переміщенням товару, з моменту фактичного переходу товару через поручні судна в зазначеному порту відвантаження.

Виходячи з наведеного, умови поставки «FOB» взагалі не відповідають умовам Контракту №TMT20240408 від 08.04.2024 року.

Відповідачу одночасно з митними деклараціями №25UA45U0 від 29.08.2025 року, №25UA67U8 від 29.08.2025 року, № 25UA99U6 від 17.09.2025 року позивачем було надано калькуляції собівартості товару №TMNT20250627 від 27.06.2025 року, № TMNT20250628 від 28.06.2025 року, № TMNT20250719 від 19.07.2025 року, а також листи постачальника №TMNT20250627-1 від 27.06.2025 року, № TMNT20250628-1 від 28.06.2025 року, №TMNT20250719-1 від 19.07.2025 року на підтвердження того факту, що вартість перевезення, логістика, вантажно-розвантажувальні роботи включені в ціну товару (про це Відповідачу додатково повідомлялося і у відповідях Позивача на повідомлення митниці № 29/08/25-7 від 29.08.2025 року; №01/09/25-3, №01/09/25-12 від 01.09.2025 року; №18/09/25-7 від 18.09.2025 року).

у постанові ВС від 13.05.2021 року у справі № 400/2126/19 зазначено, що «Окрім того, судами враховано, що у Специфікаціях до контрактів з контрагентами-нерезидентами було визначено умови постачання, а саме: CPT порт Очаків. Такі ж умови постачання були вказані в митних деклараціях та визнані посадовими особами митниці такими, що відповідають документації. Право власності на поставлений нерезиденту товар переходив від продавців до покупця на умовах CPT порт Очаків. Незважаючи на викладене, відповідач поставив під сумнів дотримання платником умов виконання контрактів щодо поставки згідно з Правилами ІНКОТЕРМС і зробив припущення про застосування платником інших умов поставки , ніж визначені в наведених вище контрактах, а саме: FOB Франко-борт. Однак, оскільки позивачем підтверджено належними та допустимими доказами , що ТОВ «НК ГРЕЙН» здійснено поставку товару покупцям-нерезидентам KARDIMORIO LTD та VISTATRADE LTD за умовами CPT порт Очаків, суди дійшли висновку, що контролюючим органом безпідставно здійснено коригування умов поставки з CPT на FOB та визначено відхилення ціни контрольованої операції щодо експорту сільськогосподарської продукції на користь компаній KARDIMORIO LTD, VISTATRADE LTD».

Таким чином суд дійшов висновку, що до митного оформлення було надано всі документи на підтвердження даних обставин, в т. ч., але не виключно, Контракт, інвойси № TMNT20250627 від 27.06.2025 року, №TMNT20250628 від 28.06.2025 року, № TMNT20250719 від 19.07.2025 року, які чітко та однозначно дозволили би встановити, що умовами поставки є саме CPT, а не FOB та усі витрати на транспортування/витрати, пов`язані з транспортуванням включено в ціну товару.

Щодо проведення консультації з митним органом суд зазначає, що у спірних рішеннях про коригування митної вартості вказано наступне: «У відповідності до вимог пункту 5 статті 55 та пункту 4 статті 57 Митного кодексу України проведена процедура консультації між митним органом та декларантом з метою обміну наявної у кожного з них інформацією та обґрунтованого вибору методу визначення митної вартості на підставі інформації, яка наявна в митному органі».

Суд зазначає, що наявність в ЄАІС іншої цінової інформації про ідентичні або подібні товари не є перешкодою для застосування першого методу визначення митної вартості товару і не може бути достатньою підставою для відмови у здійсненні митного оформлення товару за першим методом визначення його митної вартості.

Дана позиція підтримана у Постанові ВС від 15 серпня 2023 року у справі № 810/2875/16: «У графі 33 оскаржуваного рішення зазначено, що процедура консультацій проведена шляхом надіслання електронного повідомлення. Разом з тим, суди встановили, що митне оформлення товарів здійснювалось шляхом електронного декларування, при цьому, ніякої іншої інформації, крім вимоги про надання додаткових документів та прийнятих рішень про коригування митної вартості до ТОВ «Фоззі-Фуд» не надходило, що свідчить про недотримання митним органом порядку проведення консультацій, а також належного обґрунтування неможливості застосування митної вартості за ціною договору, задекларованої позивачем».

Відповідач у спірних рішеннях про коригування митної вартості товарів вказує, що «Декларантом під час проведення з ним консультацій додаткової інформації для застосування резервного методу також не надано», однак відповідні посилання є безпідставними та хибними, оскільки декларантом обрано саме перший (основний) метод визначення митної вартості товару, а не резервний.

Щодо витребування додаткових документів у рішеннях про коригування митної вартості товарів № UA401060/2025/000063/2 від 29.08.2025 року, № UA401060/2025/000064/2 від 01.09.2025 року, № UA401060/2025/000067/2 від 18.09.2025 року Відповідач вказує на те, що декларантом не надано «всіх витребуваних додаткових документів, передбачених ст.53 МКУ: документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; додаткові угоди до контракту; банківські платіжні документи; договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); виписку з бухгалтерської документації; копію митної декларації країни експорту».

Однак суд зазначене не приймає до уваги, оскільки декларантом надано всі наявні додаткові документи, а також в кожній відповіді на повідомлення від митниці Позивачем вказувалося, що всі необхідні документи вже подано та вони вже знаходяться у Відповідача, тому що Відповідач у повідомленнях №873399, №873404 від 29.08.2025 року; №873437, №873476 від 29.08.2025 року; № 875360, № 875368 від 17.09.2025 року запитував, зокрема:

- документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів, але у відповідях №29/08/25-2 від 29.08.2025 року, № 18/09/25-2 від 18.09.2025 року вказано на те, що відповідно до абз. 1,2 ст. 3 Контракту № TMT20240408 від 08.04.2024 року встановлено, що поставка товару за цим договором здійснюється в повній відповідності з ІНКОТЕРМС-2010. Умови поставки визначаються і узгоджуються сторонами для кожної окремої партії товару і вказуються в інвойсі. У інвойсах № TMNT20250627 від 27.06.2025 року, № TMNT20250719 від 19.07.2025 року, визначено умову поставки СРT Kharkiv, Ukraine. Згідно з правилами Інкотермс 2010: CPT означає, що продавець доставить товар названому їм перевізнику. Крім цього, продавець зобов`язаний оплатити витрати, пов`язані з перевезенням товару до названого пункту призначення. Тобто сторони домовились, що витрати на транспортування вже включені у вартість товару. Отже, враховуючи, що витрати на транспортування включені у вартість товару надання ПП «НАЦІОНАЛЬНІ ТРАДИЦІЇ» транспортних (перевізних) документів, а також документів, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів не вимагається.

У відповіді №01/09/25-3 від 01.09.2025 року вказано що згідно з правилами Інкотермс 2010: CPT означає, що продавець доставить товар названому їм перевізнику. Крім цього, продавець зобов`язаний оплатити витрати, пов`язані з перевезенням товару до названого пункту призначення. Тобто сторони домовились, що витрати на транспортування вже включені у вартість товару. Одночасно з митною декларацією №25UA67U8 надано калькуляцію собівартості товару № TMNT20250628 від 28.06.2025 року, а також лист постачальника № TMNT20250628-1 від 28.06.2025 року на підтвердження того факту, що вартість перевезення, логістика, вантажно-розвантажувальні роботи включені в ціну товару.

- додаткові угоди до контракту, але додаткові угоди до контракту № TMT20240408 від 08.04.2024 року відсутні, а тому їх надання виключається (відповіді №29/08/25-1 від 29.08.2025 року, №01/09/25-1 від 01.09.2025 року, №18/09/25-1 від 18.09.2025 року);

- банківські платіжні документи (що стосуються оцінюваних товарів), але статтею 5 Контракту № TMT20240408 від 08.04.2024 року встановлено, що сторони домовилися, що оплата Товару здійснюється, як правило, на умовах відстрочки платежу - три місяці з моменту поставки (митного оформлення). Можлива стовідсоткова передоплата, на розсуд Покупця. Інвойсами №TMNT20250627 від 27.06.2025 року, № TMNT20250628 від 28.06.2025 року, № TMNT20250719 від 19.07.2025 року передоплату не визначено. Тобто, сторони домовилися, що Покупець повинен здійснити платіж на умовах відстрочки платежу три місяці з моменту поставки (митного оформлення). На момент митного оформлення оплата за партію оцінюваного товару не була здійснена. Отже, рахунок сплачено не було, банківські платіжні документи відсутні, відповідно до п. 4 ч. 2 ст. 53 МК України надання ПП «НАЦІОНАЛЬНІ ТРАДИЦІЇ» таких документів на законодавчому рівні не вимагається (відповіді №29/08/25-3, №29/08/25-4 від 29.08.2025 року; №01/09/25-2, №01/09/25-14 від 01.09.2025 року; №18/09/25-3, №18/09/25-4 від 18.09.2025 року).

- договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається, але у відношенні товару відвантаженого по інвойсах № TMNT20250627 від 27.06.2025 року, № TMNT20250628 від 28.06.2025 року, №TMNT20250719 від 19.07.2025 року договір (угода, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається, не укладався. Отже, укладання договору (угоди, контракту) із третіми особами, пов`язаного з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається, не здійснювалося, а тому відповідно до п. 1 ч. 3 ст. 53 МК України надання ПП «НАЦІОНАЛЬНІ ТРАДИЦІЇ» вказаних документів не вимагається (відповіді №29/08/25-8 від 29.08.2025 року, №01/09/25-5 від 01.09.2025 року, №18/09/25-8 від 18.09.2025 року);

- рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом), але за Контрактом №TMT20240408 від 08.04.2024 року не передбачено отримання платежів від третіх осіб, платежів від третіх осіб отримано не було, що підтверджується також вже наявними у Відповідача листами постачальника № TMNT20250627-2 від 27.06.2025 року, № TMNT20250628-2 від 28.06.2025 року, № TMNT20250719-2 від 19.07.2025 року. Отже, ніяких платежів від третіх осіб отримано не було, а тому відповідно до п.2 ч.3 ст. 53 МК України надання ПП «НАЦІОНАЛЬНІ ТРАДИЦІЇ» рахунків про здійснення платежів третім особам на користь продавця не вимагається (відповіді №29/08/25-9 від 29.08.2025 року, №01/09/25-6 від 01.09.2025 року, №18/09/25-9 від 18.09.2025 року);

- рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту) Відповідач запитував лише щодо митних декларацій №25UA45U0 від 29.08.2025 року та № 25UA99U6 від 17.09.2025 року, проте зазначаємо що у відношенні товару, відвантаженого по інвойсах № TMNT20250627 від 27.06.2025 року, № TMNT20250628 від 28.06.2025 року, № TMNT20250719 від 19.07.2025 року посередницькі послуги не залучалися, що підтверджується вже наявними у Відповідача листами постачальника №TMNT20250627-5 від 27.06.2025 року, № TMNT20250628-5 від 28.06.2025 року, №TMNT20250719-5 від 19.07.2025 року. Отже, комісійні, посередницькі послуги не залучалися, а тому відповідно до п.3 ч.3 ст. 53 МК України надання ПП «НАЦІОНАЛЬНІ ТРАДИЦІЇ» рахунків про сплату комісійних, посередницьких послуг не вимагається (відповіді №29/08/25-10 від 29.08.2025 року, №18/09/25-10 від 18.09.2025 року);

- виписку з бухгалтерської документації, однак, статтею 5 Контракту №TMT20240408 від 08.04.2024 року встановлено, що оплата Товару здійснюється, як правило, на умовах відстрочки платежу три місяці з моменту поставки (митного оформлення). Можлива стовідсоткова передоплата, на розсуд Покупця. Інвойсами № TMNT20250627 від 27.06.2025 року, №TMNT20250628 від 28.06.2025 року, № TMNT20250719 від 19.07.2025 року передоплату не визначено. Тобто сторони домовилися, що оплата Товару здійснюється на умовах відстрочки платежу три місяці з моменту поставки (митного оформлення). На момент митного оформлення оплата за партію оцінюваного товару не була здійснена. Отже, рахунок сплачено не було, банківські платіжні документи відсутні, а тому відповідно до п. 4 ч. 3 ст. 53 МК України надання ПП «НАЦІОНАЛЬНІ ТРАДИЦІЇ» виписки з бухгалтерської документації не вимагається (відповіді №29/08/25-11 від 29.08.2025 року, №01/09/25-7 від 01.09.2025 року, №18/09/25-11 від 18.09.2025 року);

- копію митної декларації країни експорту, але декларації №25PL322080NSQUF8K6 від 25.08.2025 року, №25PL322080NSQUFMK1 від 25.08.2025 року та № 25PL322080NSSKHIK2 від 12.09.2025 року подані разом із митними деклараціями №25UA45U0, №25UA67U8 та №25UA99U6, тому на момент витребування вони вже знаходилися у Відповідача (відповіді №29/08/25-12 від 29.08.2025 року, №01/09/25-9 від 01.09.2025 року, №18/09/25-12 від 18.09.2025 року).

З огляду на вищевикладене, суд зазначає, що посилання відповідача щодо ненадання декларантом всіх витребуваних додаткових документів є таким, що не відповідає фактичним обставинам справи.

Верховним Судом у постанові від 2024 року у справі № 620/3264/18 від 18 липня зокрема зазначено, що «Згідно з частиною третьою статті 54 Митного кодексу України за результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів митний орган визнає заявлену декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість чи приймає письмове рішення про її коригування відповідно до положень статті 55 цього Кодексу.

Частиною першою статті 55 Митного кодексу України визначено, що рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається митним органом у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо митним органом у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів

Отже, витребування додаткових документів є одним з етапів (стадій) контролю правильності визначення декларантом митної вартості товарів.

Колегія суддів звертає увагу, що надіслання запиту про витребування додаткових документів саме по собі не має наслідком коригування митної вартості, тоді як підставою для такого коригування є оцінка митним органів у сукупності документів, що були подані під час митного оформлення як на стадії подання митної декларації, так і на запит митного органу.

При цьому хоча і частиною третьою статті 53 Митного кодексу України визначено обов`язок декларанта подати додаткові документи, саме лише невиконання зазначеного обов`язку не призведе автоматично до коригування митної вартості товару. Так, декларант може продовжити митне оформлення на підставі наявних документів, повідомивши про небажання надавати додаткові документи чи про неможливість їх подання у зв`язку з відсутністю, недоцільністю надання додаткових документів тощо. Зі свого боку, у подальшому, навіть якщо додаткові документи не будуть подані, митний орган може визнати заявлену митну вартість та не ухвалювати рішення про коригування митної вартості.

Тому, фактично запит про надання додаткових документів є лише пропозицією надати додаткові документи та більш ґрунтовно підтвердити заявлену митну вартість, тоді як жодних наслідків, на відміну від рішення про коригування митної вартості, для декларанта такий запит не становить

Отже, з огляду на те, що процедура витребування додаткових документів є стадією контролю правильності визначення декларантом митної вартості товарів, запит митного органу про надання додаткових документів відповідно до частини третьої статті 53 Митного кодексу України не має самостійних правових наслідків, а є частиною процедури контролю».

Також суд зазначає, що Відповідачем безпідставно застосовано до Позивача другорядний метод визначення митної вартості товару, не виконано обов`язок послідовного вибору методів визначення митної вартості, що є підставою для визнання протиправними та скасування рішень та карток відмови з огляду на наступне.

Частиною 2 ст. 54 МК України визначено, що контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється митним органом шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу.

Відповідно до ч. ч. 2,3,4,7 ст. 57 МК України, основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції). Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу. Застосуванню другорядних методів передує процедура консультацій між митним органом та декларантом з метою визначення основи вартості згідно з положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу. Під час таких консультацій митний орган та декларант можуть здійснити обмін наявною у кожного з них інформацією за умови додержання вимог щодо її конфіденційності. Методи на основі віднімання та додавання вартості (обчислена вартість) можуть застосовуватися у будь-якій послідовності на прохання декларанта або уповноваженої ним особи

Відповідно до вимог «Правил заповнення рішення про коригування митної вартості товарів», затверджених наказом Міністерства фінансів України від 24.05.2012 № 598, у графі 33 зазначаються причини, через які митна вартість імпортованих товарів не може бути визначена за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції), у тому числі:

- неподання основних документів, які підтверджують відомості про заявлену митну вартість товарів (згідно з переліком та відповідно до умов, наведених у ст. 53 Кодексу);

- невірно проведений розрахунок митної вартості;

- невідповідність обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 розділу III Кодексу;

- надходження до митного органу документально підтвердженої офіційної інформації митних органів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості.

Підстава для незастосування основного методу визначення митної вартості товару передбачена ч. 2 ст. 58 МК України. Так, метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не застосовується, якщо використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірні та/або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов`язковою при її обчисленні.

Згідно із ст. 58 МК України, метод визначення митної вартості за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, застосовується у разі, якщо:

1) немає жодних обмежень щодо прав покупця (імпортера) на використання оцінюваних товарів, за винятком тих, що:

а) встановлюються законом чи запроваджуються органами державної влади в Україні;

б) обмежують географічний регіон, у якому товари можуть бути перепродані (відчужені повторно);

в) не впливають значною мірою на вартість товару;

2) щодо продажу оцінюваних товарів або їх ціни відсутні будь-які умови або застереження, які унеможливлюють визначення вартості цих товарів;

3) жодна частина виручки від будь-якого подальшого перепродажу, розпорядження або використання товарів покупцем не надійде прямо чи опосередковано продавцеві, якщо тільки не буде зроблено відповідне коригування з урахуванням положень частини десятої цієї статті;

4) покупець і продавець не пов`язані між собою особи або хоч і пов`язані між собою особи, однак ці відносини не вплинули на ціну товарів

В свою чергу, підставою для коригування показників митної вартості товарів, зазначених в митних деклараціях, поданих Позивачем, стала цінова інформація на товари, митне оформлення яких вже здійснено. При цьому, Відповідач посилається щодо кожного попереднього методу на відсутність інформації, проте, це не є належним та послідовним обранням методу, в т.ч. з огляду й на те, що підстави не застосування першого методу були відсутні.

Суд зазначає, що наявність такої інформації за відсутності інших визначених законом підстав, що обумовлюють межі і способи здійснення митним органом контролю митної вартості, не утворює підстав для відмови у визнанні заявленої декларантом митної вартості за основним методом та її визначенні за другорядними методами, оскільки торгові відносини є різноманітними, здійснюються на принципах автономії волі та свободи договору, при цьому безліч обставин можуть впливати на їх ціну (характеристика товару, виробник, торгова марка, умови і обсяги поставок, сезонність, наявність знижок тощо), і сама по собі не свідчить про наявність порушень з боку декларанта і не призводить до автоматичного збільшення митної вартості товарів, адже законодавство таких підстав прямо не встановлює, тому не є перешкодою для застосування першого методу визначення митної вартості товару. Окрім того, відомості з інформаційних баз даних мають лише допоміжний інформаційний характер при прийнятті митницею відповідних рішень та з об`єктивних причин не можуть містити усієї інформації, що стосується суб`єктів зовнішньоекономічної діяльності, товарів і умов їх продажу, тому такі дані не можуть мати більше значення, ніж надані декларантом первинні документи про товар. Розбіжність між рівнем заявленої декларантом митної вартості товару та рівнем митної вартості ідентичних або подібних товарів, митне оформлення яких вже здійснено, не є беззаперечним доказом для підтвердження висновку про недостовірність даних щодо заявленої декларантом митної вартості товару.

Дана позиція Позивача підтримана у правових висновках суду касаційної інстанції (постанова ВС від 27.02.2025 року у справі № 300/784/24; постанова ВС від 05.05.2022 року у справі №2040/6019/18 (провадження №К/9901/8839/19), постанова ВС від 17.05.2022 року у справі №809/506/17 (провадження №К/9901/45643/18)).

У постанові ВС від 27.02.2025 року у справі № 300/784/24 зазначено: Сама по собі різниця між вартістю товару, задекларованого особою, та вартістю подібних (аналогічних) товарів, що розмитнювались цією ж чи іншими особами у попередніх періодах, ще не свідчить про наявність порушень з боку декларанта і не є підставою для автоматичного збільшення митної вартості товарів.

Розбіжність між рівнем заявленої декларантом митної вартості товару та рівнем митної вартості ідентичних або подібних товарів, митне оформлення яких вже здійснено, може бути лише підставою для сумніву у правильності визначення митної вартості, проте не є достатньою підставою для висновку про недостовірність даних щодо заявленої декларантом митної вартості та, як наслідок, коригування митної вартості за другорядними методами.

Наявність у автоматизованій системі аналізу та управління ризиками за напрямом митної вартості відомостей про те, що ідентичний чи подібний товар розмитнювався за більшою митною вартістю, ніж задекларував позивач, оскільки відомості, які містяться в автоматизованій системі аналізу та управління ризиками, мають лише допоміжний інформаційний характер при прийнятті органом доходів і зборів відповідних рішень.

Наявність у названій системі інформації про те, що подібний чи ідентичний товар у попередні періоди розмитнювався за вартістю більшою, ніж задекларована декларантом, за відсутності інших визначених законом підстав, що обумовлюють межі і способи здійснення органом доходів і зборів контролю митної вартості, не утворює підстав для відмови у визнанні заявленої декларантом митної вартості за основним методом та її визначенні за другорядними методами, оскільки торгові відносини є різноманітними, здійснюються на принципах автономії волі та свободи договору, при цьому безліч обставин можуть впливати на їх ціну (характеристика товару, виробник, торгова марка, умови і обсяги поставок, сезонність, наявність знижок тощо), і сама по собі не свідчить про наявність порушень з боку декларанта і не призводить до автоматичного збільшення митної вартості товарів, адже законодавство таких підстав прямо не встановлює, тому не є перешкодою для застосування першого методу визначення митної вартості товару.

У постанові ВС від 02.06.2022 року по справі № 460/2674/20 зазначено, що: 63. Водночас, судом першої інстанції вірно зазначено, що наявність у митного органу інформації щодо митної вартості товарів згідно митних оформлень аналогічних товарів в ЄАІС ДФС згідно МД від 02 березня 2020 року № UA401160/2020/006952 за рівнем митної вартості 3,03 USD/кг., не свідчить та не може свідчити про факт навмисного заниження вартості товару .

Отже, основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції) і єдиною підставою його незастосування є, якщо використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірно та/або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов`язковою при її обчисленні.

З огляду на вищевикладене суд дійшов висновку, що позивач надав Вінницькій митниці до митного оформлення усі необхідні документи, які передбачені частинами 1-2 статті 53 МК України.

В той же час, відповідач при винесенні оскаржуваних рішень про коригування митної вартості не обґрунтував належним чином наявність сумнівів в числових значеннях або недостовірність та/або неповноту наданих документів, що могло б бути підставою для коригування митної вартості.

А отже оскаржувані - рішення про коригування митної вартості товарів № UA401060/2025/000063/2 від 29.08.2025 року та картка відмови № UA401060/2025/000181 від 29.08.2025 року; - рішення про коригування митної вартості товарів № UA401060/2025/000064/2 від 01.09.2025 року та картка відмови № UA401060/2025/000182 від 01.09.2025 року; - рішення про коригування митної вартості товарів № UA401060/2025/000067/2 від 18.09.2025 року та картка відмови № UA401060/2025/000197 від 18.09.2025 року є такими, що винесені з порушенням норм чинного законодавства України, у зв`язку з чим підлягають скасуванню.

Згідно п.41 висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Згідно рішення Європейського суду з прав людини по справі "Серявін та інші проти України"(п.58) суд вказує, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішенні судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються.

Хоча п. 1 ст. 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення.

Усі інші аргументи сторін вивчені судом, однак є такими, що не потребують детального аналізу у судовому рішенні, оскільки вищенаведених висновків суду не спростовують.

Відповідно до частини 1 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Частиною 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідно до ст. 2 КАС України, завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Отже, розглянувши подані сторонами документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до висновку про те, що позовні вимоги підлягають задоволенню.

З приводу клопотання про відшкодування понесених позивачем витрат на правничу допомогу при розгляді даної справи, які складають 150 000,00 грн., суд зазначає наступне.

Положеннями ст. 139 КАС України передбачено стягнення судових витрат стороні, яка не є суб`єктом владних повноважень, за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі.

Відповідно до п. 1 ч. 3 ст. 132 КАС України, до витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати на професійну правничу допомогу.

Витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави (ч. 1 ст. 134 КАС України).

Згідно з ч. 2 ст. 134 КАС України, за результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом з іншими судовими витратами, за винятком витрат суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката.

Для визначення розміру витрат на правничу допомогу та з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги (ч. 4 ст. 134 КАС України).

Відповідно до ч. 6 ст. 134 КАС України, у разі недотримання вимог частини п`ятої цієї статті суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами.

Статтею 1 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність", визначено, що інші види правової допомоги - види адвокатської діяльності з надання правової інформації, консультацій і роз`яснень з правових питань, правового супроводу діяльності клієнта, складення заяв, скарг, процесуальних та інших документів правового характеру, спрямованих на забезпечення реалізації прав, свобод і законних інтересів клієнта, недопущення їх порушень, а також на сприяння їх відновленню в разі порушення; представництво - вид адвокатської діяльності, що полягає в забезпеченні реалізації прав і обов`язків клієнта в цивільному, господарському, адміністративному та конституційному судочинстві, в інших державних органах, перед фізичними та юридичними особами, прав і обов`язків потерпілого під час розгляду справ про адміністративні правопорушення, а також прав і обов`язків потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача у кримінальному провадженні.

Відповідно до п.п. 1, 2, 6 ч. 1 та ч. 2 ст. 19 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність", до видів адвокатської діяльності, серед іншого, відносяться: надання правової інформації, консультацій і роз`яснень з правових питань, правовий супровід діяльності юридичних і фізичних осіб, органів державної влади, органів місцевого самоврядування, держави; складення заяв, скарг, процесуальних та інших документів правового характеру; представництво інтересів фізичних і юридичних осіб у судах під час здійснення цивільного, господарського, адміністративного та конституційного судочинства, а також в інших державних органах, перед фізичними та юридичними особами. Адвокат може здійснювати інші види адвокатської діяльності, не заборонені законом.

Таким чином, до правової допомоги належать консультації та роз`яснення з правових питань, складання заяв, скарг та інших документів правового характеру, представництво у судах тощо.

Склад та розмір витрат, пов`язаних з оплатою правової допомоги, входить до предмета доказування у справі. На підтвердження цих обставин суду повинні бути надані договір про надання правової допомоги (договір доручення, договір про надання юридичних послуг та ін.), документи, що свідчать про оплату гонорару та інших витрат, пов`язаних із наданням правової допомоги, оформлені у встановленому законом порядку (квитанція до прибуткового касового ордера, платіжне доручення з відміткою банку або інший банківський документ, касові чеки, посвідчення про відрядження). Зазначені витрати мають бути документально підтверджені та доведені. Відсутність документального підтвердження витрат на правову допомогу, а також розрахунку таких витрат є підставою для відмови у задоволенні вимог про відшкодування таких витрат.

Аналогічний висновок щодо застосування норм матеріального права міститься у постанові Верховного Суду від 31.07.2018 по справі № 820/4263/17.

Також, згідно ч. 2 ст. 30 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність", порядок обчислення гонорару (фіксований розмір, погодинна оплата), підстави для зміни розміру гонорару, порядок його сплати, умови повернення тощо визначаються в договорі про надання правової допомоги.

Аналогічні висновки викладені в постанові Верховного Суду від 15 лютого 2022 року у справі №280/569/21, що враховується судом при вирішенні питання відшкодування понесених позивачем витрат на правничу допомогу.

Матеріалами справи підтверджено, що між АБ "Бідної Оксани Іванівни" (Бюро) в особі керуючого бюро Бідної О.І. та ПП "Національні традиції" (Клієнт) укладено договір про надання правової допомоги від 25.09.2025, за умовами якого Бюро приймає доручення Клієнта та бере на себе зобов`язання надати Клієнту правову допомогу.

Згідно п.3.1 розділу 3 договору, розмір гонорару, який Клієнт сплачує Бюро за надану в межах цього Договору правову допомогу, визначається сторонами у додатковій угоді у фіксованому розмірі.

Платіжною інструкцією кредитного переказу коштів від 01.10.2025 року підтверджено перерахування позивачем на рахунок АБ "Бідної Оксани Іванівни" 150 000,00 грн., призначення платежу надання правової допомоги за договором від 25.09.2025.

Згідно з пунктом 2 частини 3 статті 134 КАС України, для цілей розподілу судових витрат: 2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат.

Відповідно до ч. 4 ст. 134 КАС України, для визначення розміру витрат на правничу допомогу та з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.

Обов`язок доведення неспівмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката, які підлягають розподілу між сторонами (ч. 7 ст. 134 КАС України).

При визначенні суми відшкодування витрат на професійну правничу допомогу суд має виходити з критерію реальності адвокатських витрат (встановлення їхньої дійсності та необхідності), а також критерію розумності їхнього розміру, виходячи з конкретних обставин справи та фінансового стану обох сторін.

Так, пунктом 3.2 рішення Конституційного Суду України від 30 вересня 2009 року № 23-рп/2009 передбачено, що правова допомога є багатоаспектною, різною за змістом, обсягом та формами і може включати консультації, роз`яснення, складення позовів і звернень, довідок, заяв, скарг, здійснення представництва, зокрема в судах та інших державних органах тощо. Вибір форми та суб`єкта надання такої допомоги залежить від волі особи, яка бажає її отримати. Право на правову допомогу - це гарантована державою можливість кожної особи отримати таку допомогу в обсязі та формах, визначених нею, незалежно від характеру правовідносин особи з іншими суб`єктами права.

В постанові Верховного Суду від 23.07.2023 у справі №340/4492/22 судом касаційної інстанції висловлено позицію, згідно якої наявність/відсутність з боку іншої сторони заперечень проти відшкодування витрат на професійну правничу допомогу має значення виключно для вирішення питання про співмірність заявлених до відшкодування судових витрат на правову допомогу як це передбачено частиною сьомою статті 134 КАС України, однак, не впливає на обов`язок суду при вирішенні питання про розподіл судових витрат на професійну правничу допомогу застосовувати вимоги частин першої-четвертої статті 134 КАС України і перевіряти заявлені витрати на відповідність іншим, окрім співмірності, критеріям.

Вирішуючи питання обґрунтованості розміру заявлених позивачем витрат на професійну правничу допомогу та пропорційності їх складності правовому супроводу справи, враховуючи зміст та обсяг наданих послуг, принципу співмірності та враховуючи, що дана адміністративна справа розглядалась у спрощеному позовному провадженні без виклику сторін за наявними матеріалами справи та відноситься до справ незначної складності, суд приходить до висновку, що розмір витрат, понесених позивачем на професійну правничу допомогу 150 000,00 грн., є суттєво завищеним.

З урахуванням викладеного, суд приходить до висновку, що сума в розмірі 30 000,00 грн. в якості судових витрат, пов`язаних з правничою допомогою під час розгляду справи, які підлягають стягненню з відповідача на користь позивача, є співмірною із складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.

За таких підстав, суд дійшов висновку про часткове задоволення клопотання представника позивача про відшкодування за рахунок відповідача понесених витрат на правничу допомогу.

Керуючись статтями 14, 243-246, 293, 295-296 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов Приватного підприємства "Національні традиції" (вул. Морозова, буд. 7,м. Харків,61036) до Вінницької митниці (вул. Лебединського, буд. 17,м. Вінниця,Вінницький р-н, Вінницька обл.,21034) про визнання протиправним та скасування рішення задовольнити в повному обсязі.

Скасувати рішення Вінницької митниці про коригування митної вартості товарів № UA401060/2025/000063/2 від 29.08.2025 року та картку відмови № UA401060/2025/000181 від 29.08.2025 року.

Скасувати рішення Вінницької митниці про коригування митної вартості товарів № UA401060/2025/000064/2 від 01.09.2025 року та картку відмови № UA401060/2025/000182 від 01.09.2025 року.

Скасувати рішення Вінницької митниці про коригування митної вартості товарів № UA401060/2025/000067/2 від 18.09.2025 року та картку відмови № UA401060/2025/000197 від 18.09.2025 року.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Вінницької митниці на користь Приватного підприємства сплачений судовий збір у сумі 17664 (сімнадцять тисяч шістсот шістдесят чотири) грн.. 66 коп.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Вінницької митниці на користь Приватного підприємства витрати на професійну правничу допомогу у розмірі 30000 (тридцять тисяч) грн. 00 коп.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не були вручені у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Спірідонов М.О.