Справа № 160/27053/25
Суддя: Кучма Костянтин Сергійович
Дата ухвалення: 2025-12-26 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі: головуючого - судді Кучми К.С., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у письмовому провадженні) адміністративну справу за позовною заявою Акціонерного товариства «УКРТЕЛЕКОМ» Дніпропетровська філія до Південно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці про визнання протиправними дій, визнання протиправними та скасування приписів,
Позивач звернувся до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовною заявою, в якій просить:
- визнати протиправними дії Південно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці по проведенню позапланової перевірки ДФ АТ «УКРТЕЛЕКОМ;
Так, впродовж березня 2022 року товариство фактично втратило управління і контроль над майном та працівниками в окремих населених пунктах України. Зокрема, втрата управління зумовлена веденням активних бойових дій, присутністю ворожих військ, відсутністю зв`язку з працівниками через припинення роботи електронних комунікаційних мереж операторів, у тому числі мережі, відсутністю доступу працівників до виробничих будівель і споруд, корпоративної мережі та інформаційних систем (електронна пошта, автоматизовані системи тощо). ОСОБА_1 працював електромеханіком електрозв`язку у Технічному департаменті дільниці ядра мережі та об`єктів зв`язку №244 м.Маріуполь з виносним робочим місцем у м.Волноваха. 27.04.2022 р. на виконання п.2.4 Наказу №136 від 26.04.2022 року, позивачем видано наказ №356-К про призупинення дії трудового договору працівникам ДФ АТ «УКРТЕЛЕКОМ», які не можуть бути забезпечені роботою та виконувати її, у зв`язку з тимчасовою зупинкою господарської діяльності у населених пунктах, де знаходяться робочі місця таких працівників, на період з 01.05.2022 р. до дати відновлення роботи у вказаних населених пунктах, згідно із додатком №1 до цього наказу. На виконання наказів №444 та № 356-К повідомлення про призупинення дії трудового договору направлено на корпоративну електронну адресу працівника, оскільки інших способів зв`язку вже не існувало. Вказані обставини свідчать про неможливість надання роботодавцем роботи ОСОБА_1 відповідно до його посади та неможливість здійснення ним роботи щодо забезпечення надійної роботи і технічного обслуговування обладнання зв`язку, а також його ремонт, діагностику несправностей, монтаж та демонтаж, ведення технічної документації та контроль якості роботи систем. У зв`язку з чим роботодавцем правомірно, керуючись ст.13 Закону України «Про організацію трудових відносин в умовах воєнного стану», було видано наказ про призупинення трудових відносин з працівником. Окрім того, звертає увагу, що працівник не звертався до роботодавця з вимогою відновити трудові відносини та забезпечити його роботою відповідно до його спеціальності. Враховуючи вищевикладене, незгода відповідача зазначена у приписах з наказом про призупинення дії трудового договору є безпідставною та необґрунтованою. Водночас, оскільки дію трудового договору з ОСОБА_1 було саме призупинено, а не оформлено як простій, заробітна плата йому не виплачувалась, зважаючи на приписи ст.13 Закону України «Про організацію трудових відносин в умовах воєнного стану». Нарахування індексації заробітної плати працівникам ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 та ОСОБА_1 за період з 01.03.2022 р. по 27.08.2025 р. не проводилась, у зв`язку з тим, що з цими працівниками було призупинено дію трудових договорів на підставі наказу №356-К від 27.04.2022 р. та нарахування заробітної плати не здійснювалось на підставі Закону №2136-IX. Індексація не проводилась відповідно до п.1 статті 13 Закону №2136-IX та п.2 та п.4 постанови КМУ №1078. Крім того, позивач вважає, що направлення другого припису за результатами проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо додержання вимог законодавства у сферах охорони праці не передбачено чинним законодавством. Вказане й стало підставою для звернення до суду з позовом.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 25.09.2025 року позовна заява була залишена без руху через невідповідність приписам ст.161 КАС України та запропоновано позивачу, протягом десяти днів, усунути недоліки позовної заяви шляхом надання до суду доказів доплати судового збору у розмірі 2 422,40 грн.
На виконання ухвали суду 02.10.2025 року позивачем були усунуті недоліки позовної заяви, а саме надано до суду докази доплати судового збору у розмірі 2 422,40 грн.
Ухвалою суду від 07.10.2025 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження в адміністративній справі. Розгляд справи призначено за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи.
На виконання вимог ухвали суду 23.10.2025 р. від відповідача надійшов відзив на позовну заяву, в якому зазначено, що відповідно до досліджуваних документів наданих для проведення перевірки у ДФ АТ «УКРТЕЛЕКОМ», виявлено наступні порушення вимог законодавства. Наказом АТ «УКРТЕЛЕКОМ» від 27.04.2022 р. №356-к «Про призупинення дії трудового договору» яким на виконання п.2.4 наказу від 26.04.2022 р. №136 «Про тимчасову зупинку господарської діяльності», керуючись ст.13 Закону України «Про організацію трудових відносин в умовах воєнного стану» призупинено дію трудових договорів працівникам ДФ АТ «УКРТЕЛЕКОМ», які не можуть бути забезпечені роботою та виконувати її, у зв`язку з тимчасовою зупинкою господарської діяльності у населених пунктах, де знаходяться робочі місця таких працівників, на період з 01.05.2022 р. до дати відновлення роботи у вказаних населених пунктах, згідно із додатком до наказу. Пунктом 4 вищевказаного наказу начальнику відділу адміністрування персоналу Дніпропетровської філії Нікітенко О.В. за можливості повідомити зазначених в пункті 1 працівників про призупинення дії їх трудових договорів у будь-який доступний спосіб. Документального підтвердження такого ознайомлення працівників зазначених в пункті 1 про призупинення дії їх трудових договорів до перевірки надано не було, що вважається за відсутнє, чим порушено вимоги ч.2 ст.7 Закону України «Про організацію трудових відносин в умовах воєнного стану». Частиною першою статті 10 Закону України «Про організацію трудових відносин в умовах воєнного стану» визначено, що заробітна плата виплачується працівнику на умовах, визначених трудовим договором. Трудовим договором є угода між працівником і роботодавцем (роботодавцем фізичною особою), за якою працівник зобов`язується виконувати роботу, визначену цією угодою, а роботодавець (роботодавець - фізична особа) зобов`язується виплачувати працівникові заробітну плату і забезпечувати умови праці, необхідні для виконання роботи, передбачені законодавством про працю, колективним договором і угодою сторін. Таким чином, працівник має право на оплату своєї праці відповідно до актів законодавства на підставі укладеного трудового договору. Пунктом 1 наказу АТ «УКРТЕЛЕКОМ» №356-к від 27.04.2022 р. на виконання п.2.4 наказу від 26.04.2022 р. №136 «Про тимчасову зупинку господарської діяльності», керуючись ст.13 Закону України «Про організацію трудових відносин в умовах воєнного стану» призупинено дію трудових договорів працівникам ДФ АТ «УКРТЕЛЕКОМ», які не можуть бути забезпечені роботою та виконувати її, у зв`язку з тимчасовою зупинкою господарської діяльності у населених пунктах, де знаходяться робочі місця таких працівників, на період з 01.05.2022 року до дати відновлення роботи у вказаних населених пунктах, згідно із додатком до наказу. Вимогами ст.34 КЗпП України визначено, що зупинення роботи, викликане відсутністю організаційних або технічних умов, необхідних для виконання роботи, невідворотною силою або іншими обставинами відповідно є простій. В силу ст.113 КЗпП України час простою не з вини працівника, оплачується з розрахунку не нижче від двох третин тарифної ставки встановленого працівникові розряду (окладу). Тимчасова зупинка діяльності підприємства в умовах воєнного стану може бути оформлена як простій, якщо зупинка викликана обставинами, що виникли через воєнний стан і не залежать від роботодавця та працівника (наприклад, через бойові дії, знищення інфраструктури, окупацію території). Однак, якщо зупинка діяльності відбувається з інших причин, її також можна вважати простоєм. Пунктом 4.7.6 Розділу IV Положення визначено, що вирішення всіх інших питань трудових відносин з працівниками філії належить до повноважень директора Філії ДФ АТ «УКРТЕЛЕКОМ». Час зупинення роботи ДФ АТ «УКРТЕЛЕКОМ» у населених пунктах, де знаходяться робочі місця таких працівників в період з 01.05.2022 р. по час проведення перевірки, працівникам ДФ АТ «УКРТЕЛЕКОМ» не оплачено з розрахунку не нижче від двох третин тарифної ставки встановленого працівникові розряду (окладу), чим порушені вимоги статей 34 та 113 КЗпП України.
Ухвалою суду від 29.10.2025 року у задоволенні заяви позивача про забезпечення позову по цій справі - відмовлено.
Ухвалою суду від 28.11.2025 року клопотання позивача про розгляд справи за правилами загального позовного провадження у цій справі залишено без задоволення.
Дослідивши матеріали справи, враховуючи позицію позивача, викладену у позовній заяві та у відповіді на відзив, позицію відповідача, викладену у відзиві на позовну заяву, оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному та об`єктивному розгляді обставин справи, суд встановив наступні обставини справи.
25.07.2025 року за реєстраційним номером ТИ-19092635 до Південно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці надійшла заява ОСОБА_1 , в якій він просив невідкладно провести інспекційне відвідування (перевірку) ДФ АТ "УКРТЕЛЕКОМ" щодо дотримання законодавства про оплату праці та відпустки.
12.08.2025 року за реєстраційним номером ТИ-19151383 до Південно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці надійшла скарга ОСОБА_1 , в якій він вимагав провести повне інспекційне відвідування з виїздом до ДФ АТ "УКРТЕЛЕКОМ" з витребуванням усіх кадрових та розрахункових документів. Дати юридичну оцінку законності призупинення трудового договору та звільнення за угодою сторін. Перевірити дії посадових осіб Держпраці на предмет службової недбалості. Надати повну письмову відповідь з висновками та копіями актів перевірки.
Листом від 25.08.2025 року №ЦА-4754/1.3/2.4.1-25а Державною службою України з питань праці погоджено проведення Південно-Східним міжрегіональним управлінням Державної служби з питань праці позапланового заходу державного нагляду (контролю) ТОВ ДФ АТ "УКРТЕЛЕКОМ" за зверненнями ОСОБА_1 від 25.07.2025 року та 12.08.2025 року.
Позаплановий захід державного нагляду (контролю) проведений за участі уповноваженої особи Сєдих Г.В., про що зазначено в акті.
Відповідно до опису виявлених порушень вимог законодавства в акті від 09.09.2025 р., встановлено наявність порушень вимог законодавства:
1). частини 2 статті 7 Закону України «Про організацію трудових відносин в умовах воєнного стану» від 15.03.2022 р. № 2136-ІХ (із змінами, внесеними згідно із Законом №2352-ІХ від 01.07.2022 р.), оскільки документального підтвердження ознайомлення працівників зазначених в пункті 1 про призупинення дії договорів до перевірки надано не було);
2). статей 34, 113 КЗпП України, оскільки час зупинення роботи ДФ АТ «УКРТЕЛЕКОМ» у населених пунктах, де знаходяться робочі місця працівників в період з 01.05.2022 р. по час проведення перевірки, працівникам ДФ АТ «УКРТЕЛЕКОМ» не оплачено з розрахунку не нижче від двох третин тарифної ставки встановленого працівникові розряду (окладу);
3). частини 6 статті 95 КЗпП України та Порядку №1078, оскільки до перевірки до ДФ АТ «УКРТЕЛЕКОМ» не було надано штатних розписів підприємства з встановленим окладами працівників підприємства, наказів про призначення/переведення, що унеможливлює встановлення факту проведення індексації заробітної плати працівникам;
4). частини 1 статті 115 КЗпП України, оскільки наявна заборгованість із заробітної плати в розмірі 4 376,30 грн.;
5). п.2 Порядку обчислення середньої заробітної плати, затвердженого постановою КМУ від 08.02.1995 р. №100 та ч.2 ст.30 Закону України «Про оплату праці», оскільки ОСОБА_1 , облічено розмір середнього заробітку для виплати компенсації за невикористану відпустку при звільненні за 36 календарних днів згідно із наказом від 09.04.2024 р. №105/к в розмірі 9 316,60 грн., ОСОБА_2 , облічено розмір середнього заробітку для виплати компенсації за невикористану відпустку при звільненні за 40 днів згідно із наказом від 24.07.2025 р. №490-к в розмірі 13 137,54 грн., ОСОБА_4 , облічено розмір середнього заробітку для виплати компенсації за невикористану відпустку при звільненні за 37 днів згідно із наказом від 20.02.2025 р. №45-к в розмірі 10 741,15 грн.;
6). частини 1 статті 47, частини 1 статті 83, частини 1 статті 116 КЗпП України та п.2 Порядку обчислення середньої заробітної плати, затвердженого постановою КМУ від 08.02.1995 р. №100, оскільки надані ДФ АТ «УКРТЕЛЕКОМ» до вибіркової перевірки копія довідки, яка містить витяг зі штатного розпису ДФ АТ «УКРТЕЛЕКОМ» не містить відомостей про розмір встановлених посадових окладів працівників, таким чином не можливо встановити правильність проведення нарахування та виплати заробітної плати, проведення нарахування та виплати грошової компенсації за невикористані дні відпустки при звільнення працівників на умовах, визначених трудовим договором. Встановлені порушення в свою чергу призвели до порушення частини 1 статті 10 та частини 1 статті 12, абзацу 1 частини другої статті 13 Закону № 2136-ІХ.
Вказаним приписом від 12.09.2025 року зобов`язано скасувати накази (розпорядження) від 27.04.2022 року №356-к та усунути порушення законодавства про працю шляхом:
1. Час простою не з вини працівника оформити актом простою у якому фіксується причини, які зумовили призупинення роботи.
2. Час простою не з вини працівника оформити наказом (розпорядженням) директора ДФ АТ «УКРТЕЛЕКОМ», який местимете перелік структурних підрозділів на які поширюється простій, а також дату початку та, за можливість, дату закінчення простою або ж подію, з якою пов`язане закінчення простою.
3. За час простою не з вини працівника, оплатити з розрахунку не нижче від двох третин тарифної ставки встановленого працівникові розряду (окладу).
11.09.2025 року Південно-Східне міжрегіональне управління Державної служби з питань праці отримало лист Дніпровської районної військової адміністрації від 10.09.2025 року щодо погодження припису про скасування наказу (розпорядження) роботодавця або усунення порушень законодавства про працю щодо призупинення дії трудового договору.
Вирішуючи спір по суті заявлених вимог, суд виходить з наступного.
Відповідно до приписів ч.1 ст.38 Закону України «Про охорону праці» від 14.10.1992 року № 2694-XII державний нагляд за додержанням законів та інших нормативно-правових актів про охорону праці здійснює, зокрема, центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони праці.
Відповідно до п.1 Положення про Державну службу України з питань праці, затвердженого постановою КМУ від 11.02.2015 року №96 (далі - Положення №96), Державна служба України з питань праці (Держпраці) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Першого віце-прем`єр-міністра України - Міністра економіки, і який реалізує державну політику у сферах промислової безпеки, охорони праці, гігієни праці, поводження з вибуховими матеріалами промислового призначення, здійснення державного гірничого нагляду, а також з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю, зайнятість населення, загальнообов`язкове державне соціальне страхування від нещасного випадку на виробництві та професійного захворювання, які спричинили втрату працездатності, у зв`язку з тимчасовою втратою працездатності, на випадок безробіття (далі - загальнообов`язкове державне соціальне страхування) в частині призначення, нарахування та виплати допомоги, компенсацій, надання соціальних послуг та інших видів матеріального забезпечення з метою дотримання прав і гарантій застрахованих осіб.
Згідно із пп.1 п.3 Положення №96, одним із основних завдань Держпраці є реалізація державної політики у сферах промислової безпеки, охорони праці, гігієни праці, поводження з вибуховими матеріалами промислового призначення, здійснення державного гірничого нагляду, а також з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю, зайнятість населення, загальнообов`язкове державне соціальне страхування в частині призначення, нарахування та виплати допомоги, компенсацій, надання соціальних послуг та інших видів матеріального забезпечення з метою дотримання прав і гарантій застрахованих осіб.
Як передбачено п.7 Положення №96, Держпраці здійснює свої повноваження безпосередньо та через утворені в установленому порядку територіальні органи.
На утворені територіальні органи Держпраці може покладати виконання завдань за міжрегіональним принципом.
Південно-Східне міжрегіональне управління Державної служби з питань праці є територіальним органом Державної служби України з питань праці, що їй підпорядковується.
Указом Президента України від 24.04.2022 р. № 64/2022 в Україні введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24.02.2022 року строком на 30 діб. Згідно із пунктом 3 Указу у зв`язку із введенням в Україні воєнного стану тимчасово, на період дії правового режиму воєнного стану, можуть обмежуватися конституційні права і свободи людини і громадянина, передбачені статтями 30-34, 38, 39, 41-44, 53 Конституції України, а також вводитися тимчасові обмеження прав і законних інтересів юридичних осіб в межах та обсязі, що необхідні для забезпечення можливості запровадження та здійснення заходів правового режиму воєнного стану, які передбачені частиною першою статті 8 Закону України «Про правовий режим воєнного стану».
Строк дії воєнного стану в Україні продовжено та триває, як станом на час прийняття оскаржуваних приписів, так і станом на час судового розгляду справи.
24.03.2022 року набув чинності Закон України «Про організацію трудових відносин в умовах воєнного стану» від 15.03.2022 р. №2136-IX (далі Закон №2136-IX) який визначає особливості проходження державної служби, служби в органах місцевого самоврядування, особливості трудових відносин працівників усіх підприємств, установ, організацій в Україні незалежно від форми власності, виду діяльності і галузевої належності, представництв іноземних суб`єктів господарської діяльності в Україні, а також осіб, які працюють за трудовим договором, укладеним з фізичними особами (далі - працівники), у період дії воєнного стану, введеного відповідно до Закону України «Про правовий режим воєнного стану».
Згідно із Законом України «Про організацію трудових відносин в умовах воєнного стану»:
1. Заробітна плата виплачується працівнику на умовах, визначених трудовим договором.
2. Роботодавець повинен вживати всіх можливих заходів для забезпечення реалізації права працівників на своєчасне отримання заробітної плати.
3. Роботодавець звільняється від відповідальності за порушення зобов`язання щодо строків оплати праці, якщо доведе, що це порушення сталося внаслідок ведення бойових дій або дії інших обставин непереборної сили. Звільнення роботодавця від відповідальності за несвоєчасну оплату праці не звільняє його від обов`язку виплати заробітної плати.
4. У разі неможливості своєчасної виплати заробітної плати внаслідок ведення бойових дій, строк виплати заробітної плати може бути відтермінований до моменту відновлення діяльності підприємства.
Статтею 16 Закону №2136-IX передбачені особливості здійснення державного нагляду (контролю) за додержанням законодавства про працю у період дії воєнного стану.
Згідно із ч.3 ст.16 Закону №2136-IX позапланові заходи державного нагляду (контролю) у період дії воєнного стану здійснюються:
за наявності підстав, визначених абзацами п`ятим, восьмим, дев`ятим, десятим частини першої статті 6 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності»;
за зверненням Київської міської військової адміністрації або обласної військової адміністрації;
у зв`язку з невиконанням суб`єктом господарювання приписів про усунення порушень вимог законодавства, виданих після 1 травня 2022 року.
У період дії воєнного стану у разі виконання в повному обсязі та у встановлений строк приписів про усунення порушень, виявлених під час здійснення позапланових заходів державного нагляду (контролю), штрафи, передбачені статтею 265 КЗпП України, не застосовуються.
Статтею 13 Закону №2136-IX врегульовані питання призупинення дії трудового договору.
Так, згідно із ч.1 цієї статті, призупинення дії трудового договору - це тимчасове припинення роботодавцем забезпечення працівника роботою і тимчасове припинення працівником виконання роботи за укладеним трудовим договором у зв`язку із збройною агресією проти України, що виключає можливість обох сторін трудових відносин виконувати обов`язки, передбачені трудовим договором.
Призупинення дії трудового договору може здійснюватися за ініціативи однієї із сторін на строк не більше ніж період дії воєнного стану. У разі прийняття рішення про скасування призупинення дії трудового договору до припинення або скасування воєнного стану роботодавець повинен за 10 календарних днів до відновлення дії трудового договору повідомити працівника про необхідність стати до роботи.
Призупинення дії трудового договору не тягне за собою припинення трудових відносин.
Призупинення дії трудового договору не може бути прихованим покаранням і не застосовується до керівників та заступників керівників державних органів, а також посадових осіб місцевого самоврядування, які обіймають виборні посади.
Відповідно до ч.2 ст.13 №2136-IX, призупинення дії трудового договору оформлюється наказом (розпорядженням) роботодавця, в якому, зокрема, зазначається інформація про причини призупинення, у тому числі про неможливість обох сторін виконувати свої обов`язки та спосіб обміну інформацією, строк призупинення дії трудового договору, кількість, категорії і прізвища, ім`я, по батькові (за наявності), реєстраційний номер облікової картки платника податків або серія та номер паспорта (для фізичних осіб, які через свої релігійні переконання відмовляються від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомили про це відповідний контролюючий орган і мають відмітку у паспорті) відповідних працівників, умови відновлення дії трудового договору.
Наказ (розпорядження) про призупинення дії трудового договору, укладеного з посадовими особами державних органів та органів місцевого самоврядування, роботодавець подає для погодження до військової адміністрації, яка здійснює свої повноваження на відповідній території (військові адміністрації населених пунктів та районні військові адміністрації, а за їх відсутності - обласні).
Відповідно до ч.3 ст.13 Закону №2136-IX у разі незгоди працівника (працівників) із наказом (розпорядженням) роботодавця про призупинення дії трудового договору працівником або профспілкою за дорученням працівника (працівників) відповідний наказ (розпорядження) може бути оскаржений до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю, або його територіального органу, який, вивчивши зміст наказу (розпорядження) та підстави для його видання, за погодженням з військовою адміністрацією може внести роботодавцеві припис про скасування відповідного наказу (розпорядження) або про усунення порушення законодавства про працю іншим шляхом, що є обов`язковим до виконання роботодавцем протягом 14 календарних днів з дня отримання такого припису.
Приписи у разі оскарження наказу (розпорядження) про призупинення дії трудового договору, укладеного з посадовими особами, зазначеними в абзаці другому частини другої цієї статті, можуть бути внесені роботодавцеві за погодженням з військовою адміністрацією.
Припис центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю, або його територіального органу може бути оскаржений роботодавцем протягом 10 календарних днів у судовому порядку.
Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначено Законом України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» від 05.04.2007 р. № 877-V (далі Закон № 877-V).
Відповідно до ст.1 цього Закону, державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища; заходи державного нагляду (контролю) - планові та позапланові заходи, які здійснюються у формі перевірок, ревізій, оглядів, обстежень та в інших формах, визначених законом.
Стаття 6 Закону № 877-V регламентує порядок здійснення позапланових заходів зі здійснення державного нагляду (контролю).
Згідно із абз.5 ч.1 ст.6 Закону № 877-V підставами для здійснення позапланових заходів є звернення фізичної особи (фізичних осіб) про порушення, що спричинило шкоду її (їхнім) правам, законним інтересам, життю чи здоров`ю, навколишньому природному середовищу чи безпеці держави, з додаванням документів чи їх копій, що підтверджують такі порушення (за наявності). Позаплановий захід у такому разі здійснюється територіальним органом державного нагляду (контролю) за наявністю погодження центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу.
У такому разі перед початком здійснення позапланового заходу державного нагляду (контролю) посадові особи територіального органу державного нагляду (контролю) зобов`язані пред`явити керівнику чи уповноваженій особі суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу, фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі, крім документів, передбачених цим Законом, додатково копію погодження центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу на проведення такої перевірки. Суб`єкти господарювання мають право не допускати посадових осіб територіального органу державного нагляду (контролю) до здійснення заходів державного нагляду (контролю), якщо вони не пред`явили документи, передбачені цим абзацом.
Згідно із ч.1 ст.6 Закону № 877-V під час проведення позапланового заходу з`ясовуються лише ті питання, необхідність перевірки яких стала підставою для здійснення цього заходу, з обов`язковим зазначенням цих питань у посвідченні (направленні) на проведення заходу державного нагляду (контролю).
Фізичні особи та посадові особи органів місцевого самоврядування, які подали безпідставне звернення про порушення суб`єктом господарювання вимог законодавства, несуть відповідальність, передбачену законом. Повторне проведення позапланових заходів державного нагляду (контролю) за тим самим фактом (фактами), що був (були) підставою для проведеного позапланового заходу державного нагляду (контролю), забороняється.
За приписами ч.2 ст.6 Закону № 877-V, проведення позапланових заходів з інших підстав, крім передбачених цією статтею, забороняється, крім позапланових заходів, передбачених частиною четвертою статті 2 цього Закону.
Згідно із ч.3 ст.6 Закону № 877-V, суб`єкт господарювання повинен ознайомитися з підставою проведення позапланового заходу з наданням йому копії відповідного посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю).
Отже, роботодавцю надано право тимчасово призупинити дію трудового договору з працівником у разі неможливості у зв`язку із військовою агресією проти України забезпечити працівника роботою.
Водночас, суд погоджується з позицією відповідача про те, що таке право не є абсолютним. Для застосування цієї норми права роботодавець має перебувати в таких обставинах, коли він не може надати працівнику роботу, а працівник не може виконати роботу.
У спірному випадку з пояснень позивача встановлено, що з 26.04.2022 року зупинено господарську діяльність товариства в окремих населених пунктах, через збройну агресією рф проти України, також впродовж березня 2022 року фактично втрачено управління і контроль над майном та працівниками. Зокрема, втрата управління зумовлена веденням активних бойових дій, присутністю ворожих військ, відсутністю зв`язку з працівниками через припинення роботи електронних комунікаційних мереж операторів, у тому числі мережі, відсутністю доступу працівників до виробничих будівель і споруд, корпоративної мережі та інформаційних систем (електронна пошта, автоматизовані системи). Відповідно до наказу Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій України 29.11.2024 року № 415 у Волноваській міській територіальній громаді з 24.02.2022 р. виникли можливі бойові дії, а 09.03.2022 р. територія була окупована. ОСОБА_1 працював електромеханіком електрозв`язку у Технічному департаменті дільниці ядра мережі та об`єктів зв`язку №244 м.Маріуполь з виносним робочим місцем у м.Волноваха. Відповідно до посадової інструкції ОСОБА_1 до його обов`язків входило забезпечення надійної роботи та технічного обслуговування обладнання зв`язку, а також його ремонт, діагностику несправностей, монтаж та демонтаж, ведення технічної документації та контроль якості роботи систем. Він мав виконувати роботи відповідно до технічних інструкцій, правил експлуатації та нормативних документів, а також брати участь у забезпеченні безпеки праці, тому забезпечити виконання ним посадових обов`язків товариство вже не мало можливості.
Матеріалами справи підтверджено, що наказом АТ «Укртелеком» від 26.04.2025 р. №136 з 01.04.2022 року було зупинено господарську діяльність у населених пунктах, перелік яких наведений у додатку. Згідно із додатком до наказу АТ «Укртелеком» від 26.04.2025 р. №136 зокрема було зупинено господарську діяльність у населених пунктах м.Волноваха, Волноваський р-н, м.Маріуполь, Маріупольський р-н. В наказі зазначені ті ж самі підстави, які наведені позивачем.
Наказом АТ «Укртелеком» «Про призупинення дії трудового договору» від 27.04.2022 р. №356-к, на виконання п.2.4 наказу від 26.04.2022 р. №356 «Про тимчасову зупинку господарської діяльності», керуючись ст.13 Закону України «Про організацію трудових відносин в умовах воєнного стану» від 15.03.2022 р. №2136-IX наказано:
- призупинити дію трудового договору працівникам ДФ АТ «Укртелеком», які не можуть бути забезпечені товариством роботою та виконувати її, у зв?язку з тимчасовою зупинкою господарської діяльності у населених пунктах, де знаходяться робочі місця таких працівників, на період з 01.05.2022 року до дати відновлення роботи товариства у вказаних населених пунктах, згідно із додатком до цього наказу.
- на час призупинення дії трудового договору: зберігати за працівниками, зазначеними у п.1 цього наказу, їх робочі місця; не здійснювати зазначеним вище працівникам виплату заробітної плати;
- керівникам працівників, зазначених в п.1 цього наказу, вести табельний облік для визначення та фіксації сум заробітної плати та інших компенсаційних виплат, які були б належні зазначеним працівникам, якщо б не було призупинення дії їх трудових договорів;
- начальнику відділу адміністрування персоналу Дніпропетровської філії ОСОБА_6 , за можливості повідомити зазначених в п.1 працівників про призупинення дії їх трудових договорів у будь-який доступний спосіб;
- контроль за виконанням цього наказу покласти на директора дирекції управління персоналом та організаційного розвитку ОСОБА_7 .
Згідно із додатком 1 до наказу від 27.04.2022 р. №356-к призупинено дію трудових договорів з 01.05.2022 року до року до дати відновлення роботи товариства з такими працівниками: ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 , ОСОБА_20 , ОСОБА_21 , ОСОБА_22 , ОСОБА_23 , ОСОБА_24 , ОСОБА_25 , ОСОБА_26 , ОСОБА_27 , ОСОБА_28 , ОСОБА_29 , ОСОБА_30 , ОСОБА_31 , ОСОБА_32 , ОСОБА_33 , ОСОБА_34 , ОСОБА_3 , ОСОБА_35 , ОСОБА_36 , ОСОБА_2 , ОСОБА_37 , ОСОБА_38 , ОСОБА_39 , ОСОБА_40 , ОСОБА_41 , ОСОБА_42 , ОСОБА_43 , ОСОБА_44 , ОСОБА_45 , ОСОБА_46 , ОСОБА_47 , ОСОБА_48 , ОСОБА_1 , ОСОБА_49 , ОСОБА_50 , ОСОБА_5 , ОСОБА_4 , ОСОБА_51 , робочі місця яких знаходились у м.Маріуполі, смт Мангуш, м.Волноваха, смт Нікольське, м.Мелітополь, м.Вугледар, м.Авдіївка.
05.12.2022 року АТ «Укртелеком» прийнято наказ №444 «Про організацію електронної комунікації з питань трудових відносин в період дії воєнного стану» в якому зазначено, що з метою організації своєчасного обміну документами між товариством та працівниками товариства в період дії воєнного стану, керуючись Законом України «Про організацію трудових відносин в умовах воєнного стану» ознайомлення всіх або окремих працівників товариства з документами (наказами, розпорядженнями, повідомленнями та ін.) з питань трудових відносини може здійснюватися, у разі необхідності, через обраний за згодою сторін (роботодавця і працівника) спосіб електронної комунікації, а саме шляхом обміну повідомленнями та фотокопіями (сканкопіями) документів з використанням електронної пошти товариства та /або приватної електронної пошти працівника.
Отже, у спірному випадку встановлено, що підстави для призупинення трудових договорів обумовлені збройною агресією рф проти України, (веденням активних бойових дій, присутністю ворожих військ, відсутністю зв`язку з працівниками через припинення роботи електронних комунікаційних мереж операторів, у тому числі мережі, відсутністю доступу працівників до виробничих будівель і споруд, корпоративної мережі та інформаційних систем), що призвело до зупинення господарської діяльності товариства в окремих населених пунктах. Крім того, територія Волноваської міської територіальної громади з 09.03.2022 р. була окупована, що виключало можливість надання роботодавцем роботи та виконання роботи працівниками.
Підсумовуючи вищевикладене, суд доходить висновку про необґрунтованість висновків органу державного контролю про порушення позивачем ст.13 Закону України «Про організацію трудових відносин в умовах воєнного стану».
Щодо твердження відповідача про порушення ст.ст.34, 113 КЗпП України, оскільки час зупинення роботи ДФ АТ «УКРТЕЛЕКОМ» у населених пунктах, де знаходяться робочі місця працівників в період з 01.05.2022 р. по час проведення перевірки, працівникам ДФ АТ «УКРТЕЛЕКОМ» не оплачено з розрахунку не нижче від двох третин тарифної ставки встановленого працівникові розряду (окладу), суд вказує на таке.
Згідно із ст.34 КЗпП України простій - це зупинення роботи, викликане відсутністю організаційних або технічних умов, необхідних для виконання роботи, невідворотною силою або іншими обставинами. У разі простою працівники можуть бути переведені за їх згодою з урахуванням спеціальності і кваліфікації на іншу роботу на тому ж підприємстві, в установі, організації на весь час простою або на інше підприємство, в установу, організацію, але в тій самій місцевості на строк до одного місяця.
Як вже зазначено судом вище, відповідно до ч.1 ст.13 Закону №2136-IX призупинення дії трудового договору - це тимчасове припинення роботодавцем забезпечення працівника роботою і тимчасове припинення працівником виконання роботи за укладеним трудовим договором у зв`язку із збройною агресією проти України, що виключає можливість обох сторін трудових відносин виконувати обов`язки, передбачені трудовим договором.
Частиною 2 вказаної статті передбачено, що про призупинення дії трудового договору роботодавець та працівник за можливості мають повідомити один одного у будь-який доступний спосіб.
Згідно із частиною третьою статті 13 Закону № 2136-ІХ відшкодування заробітної плати, гарантійних та компенсаційних виплат працівникам на час призупинення дії трудового у повному обсязі покладається на державу, що здійснює військову агресію проти України.
Таким чином, Закон № 2136-ІХ надав право роботодавцю призупиняти дію трудового договору з працівниками, що не припиняє трудових відносин, та не виплачувати у період призупинення заробітну плату, гарантійні та компенсаційні виплати працівникам.
Під час встановлення вказаного порушення, відповідач посилається на статтю 34 КЗпП України, а саме вважає, що зупинення роботи в умовах воєнного стану має бути оформлено як простій, а не призупинення трудових договорів і тому відповідно до вимог ст.113 КЗпП України працівнику за час простою оплачується не нижче від двох третин тарифної ставки встановленого працівникові розряду (окладу).
Однак, оскільки, ДФ АТ «УКРТЕЛЕКОМ» не знаходилося у простої з 01.05.2022 р., а знаходилося в стані призупинення дії трудового договору заробітна плата не виплачувалась, зважаючи на приписи статті 13 Закону України «Про організацію трудових відносин в умовах воєнного стану».
Щодо твердження відповідача стосовно не проведення індексації заробітної плати працівникам відповідно до частини 6 статті 95 КЗпП України та Порядку №1078, суд зазначає наступне.
Постановою КМУ від 17.07.2003 р. № 1078 «Про затвердження Порядку проведення індексації грошових доходів населення» визначено, що індексації підлягають грошові доходи громадян, одержані в гривнях на території України, які не мають разового характеру: оплата праці найманих працівників підприємств, установ, організацій у грошовому виразі, яка включає оплату праці за виконану роботу згідно з тарифними ставками (посадовими окладами) і відрядними розцінками, доплати, надбавки, премії, гарантійні та компенсаційні виплати, передбачені законодавством, а також інші компенсаційні виплати, що мають постійний характер. Сума індексації грошових доходів громадян визначається як результат множення грошового доходу, що підлягає індексації, на величину приросту індексу споживчих цін, поділений на 100 відсотків. Відтак, оскільки ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 та ОСОБА_1 заробітна плата не виплачувалась, зважаючи на приписи ст.13 Закону України «Про організацію трудових відносин в умовах воєнного стану», відповідно індексація також не проводилась.
Відтак, в цій частині твердження є також безпідставними.
Щодо твердження відповідача про порушення позивачем вимог обчислення середньої заробітної плати для розрахунку компенсації за невикористані дні відпустки при звільненні працівників ДФ АТ «УКРТЕЛЕКОМ», так пункту 4 постанови КМУ «Про затвердження Порядку обчислення середньої заробітної плати» від 08.02.1995 р. №100 визначено, що якщо в розрахунковому періоді у працівника не було заробітної плати, розрахунки проводяться з установлених йому в трудовому договорі тарифної ставки, посадового (місячного) окладу. Якщо розмір посадового окладу є меншим від передбаченого законодавством розміру мінімальної заробітної плати, середня заробітна плата розраховується з установленого розміру мінімальної заробітної плати на час розрахунку. Якщо розрахунок середньої заробітної плати обчислюється виходячи з посадового окладу чи мінімальної заробітної плати, то її нарахування здійснюється шляхом множення посадового окладу чи мінімальної заробітної плати на кількість місяців розрахункового періоду.
Так, при звільненні 21.02.2025 р. ОСОБА_4 розрахунок середньоденної заробітної плати для нарахування компенсації за невикористані дні відпустки проводився згідно із п.4 та п.7 постанови КМУ № 100 зі встановленого їй посадового окладу на час звільнення 8 830 грн., так як в розрахунковому періоді у працівника не було заробітної плати, в зв`язку з призупиненням трудових відносин з 01.05.2022 р. При звільненні 25.07.2025 р. ОСОБА_2 розрахунок середньоденної заробітної плати для нарахування компенсації за невикористані дні відпустки проводився згідно із п.4 та п.7 постанови КМУ №100 зі встановленого йому посадового окладу на час звільнення 9 990 грн., так як в розрахунковому періоді у працівника не було заробітної плати, в зв`язку з призупиненням трудових відносин з 01.05.2022 р. При звільненні 11.04.2024 р. ОСОБА_1 розрахунок середньоденної заробітної плати для нарахування компенсації за невикористані дні відпустки проводився згідно із п.4 та п.7 постанови №100 зі встановленого розміру мінімальної заробітної плати на час звільнення 8 000 грн., так як розмір посадового окладу (7 340 грн.) є меншим від передбаченого законодавством розміру мінімальної заробітної плати та в розрахунковому періоді у працівника не було заробітної плати, в зв`язку з призупиненням трудових відносин з 01.05.2022 р.
Відтак, в цій частині твердження відповідача про порушення вимог обчислення середньої заробітної плати для розрахунку компенсації за невикористані дні відпустки при звільненні працівників ДФ АТ «УКРТЕЛЕКОМ» є безпідставними.
Щодо процедури проведення заходу державного контролю.
Відповідно до абз.5 ч.1 ст.6 Закону №877-V підставами для здійснення позапланових заходів є: звернення фізичної особи (фізичних осіб) про порушення, що спричинило шкоду її (їхнім) правам, законним інтересам, життю чи здоров`ю, навколишньому природному середовищу чи безпеці держави, з додаванням документів чи їх копій, що підтверджують такі порушення (за наявності). Позаплановий захід у такому разі здійснюється територіальним органом державного нагляду (контролю) за наявністю погодження центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу.
У спірному випадку захід державного контролю проведений на підставі звернення фізичної особи працівника позивача ОСОБА_1 , за погодженням Державної служби України з питань праці.
Таким чином, у спірному випадку були наявні правові підстави для проведення позапланової перевірки позивача. А тому, позовні вимоги в частині визнання протиправними дій Південно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці по проведенню позапланової перевірки ДФ АТ «УКРТЕЛЕКОМ» задоволенню не підлягають.
В той же час, щодо доводів позивача про те, що під час проведення перевірки відповідач вийшов за межі предмету перевірки, суд вказує на таке.
У спірному випадку предметом заходу державного контролю було визначено - питання призупинення дії трудового договору та питання оплати праці в частині нарахування та виплати заробітної плати на умовах, визначених трудовим договором. Визначений органом державного контролю предмет перевірки узгоджувався із питаннями, порушеними ОСОБА_1 у своєму зверненні. При цьому, слід звернути увагу на те, що положення Закону №877-V не передбачають того, що у разі призначення перевірки за зверненням фізичної особи, таку перевірку проводять виключно з питань, що стосуються цієї фізичної особи. Визначальним є встановлення предмету перевірки, який повинен узгоджуватися з порушеннями, що зазначені у зверненні фізичної особи. Тобто, у випадку звернення ОСОБА_1 , в якому зазначено про порушення в частині виконання умов трудового договору та оплати праці, відповідачем обґрунтовано визначено предметом перевірки - питання призупинення дії трудового договору та питання оплати праці в частині нарахування та виплати заробітної плати на умовах, визначених трудовим договором.
Відповідно до ч.1 ст.6 Закону №877-V під час проведення позапланового заходу з`ясовуються лише ті питання, необхідність перевірки яких стала підставою для здійснення цього заходу, з обов`язковим зазначенням цих питань у посвідченні (направленні) на проведення заходу державного нагляду (контролю).
Як зазначено вище, у спірному випадку в направленні на проведення заходу державного нагляду (контролю) було визначено предмет перевірки - питання призупинення дії трудового договору та питання оплати праці в частині нарахування та виплати заробітної плати на умовах, визначених трудовим договором, і саме в межах визначеного предмету перевірки відповідачем було проведено вказаний захід державного нагляду (контролю).
Суд також застосовує позицію ЄСПЛ, сформовану в пункті 58 рішення у справі «Серявін та інші проти України» (№ 4909/04): згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» (Ruiz Torija v. Spain) № 303-A, пункт 29).
Відповідно до ч.2 ст.2 КАС України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.
Частиною 1 статті 9 КАС України визначено, що розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
Згідно із частинами 1, 2 ст.77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
В силу ч.3 ст.90 КАС України, суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.
З огляду на вищевикладене, суд дійшов висновку, що позовну заяву слід задовольнити частково з викладених вище підстав.
Вирішуючи питання щодо розподілу судових витрат між сторонами, суд виходить з наступного.
Як видно з матеріалів справи, позивачем при зверненні до суду понесені судові витрати, пов`язані зі сплатою судового збору за подання позовної заяви до суду у розмірі 4 844,80 грн.
Згідно із ч.3 ст.139 КАС України при частковому задоволенні позову судові витрати покладаються на обидві сторони пропорційно до розміру задоволених позовних вимог.
Враховуючи, що позов задоволено частково, слід повернути позивачу частину судових витрат по справі у розмірі 2 422,40 грн. ( 4 844,80 грн. : 2), за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.
На підставі викладеного та керуючись ст.ст.8, 9, 72, 77, 132, 139, 241 - 246, 250, 262 КАС України, суд, -
Позовну заяву - задовольнити частково.
У задоволенні решти позовної заяви відмовити.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 КАС України та може бути оскаржено в строки, передбачені статтею 295 КАС України.

Суддя К.С. Кучма