Справа № 200/9399/25
Суддя: Духневич О.С.
Дата ухвалення: 2026-01-13 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Донецький окружний адміністративний суд
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

13 січня 2026 року Справа №200/9399/25

Суддя Донецького окружного адміністративного суду Духневич О.С., перевіривши матеріали зустрічної позовної заяви Товариства з обмеженою відповідальністю «КУЛЬТУРНО-ДОЗВІЛЬНИЙ ЦЕНТР «НІКА» до Головного управління ДПС у Донецькій області про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити дії,-

ВСТАНОВИВ:

01.12.2025 до Донецького окружного адміністративного суду надійшла позовна заява Головного управління ДПС у Донецькій області, в якій позивач просить суд:

- стягнути з відповідача до бюджету кошти з рахунків/електронних гаманців платника податків у банках, небанківських надавачах платіжних послуг/емітентах електронних грошей, обслуговуючих такого платника податків, у розмірі суми податкового боргу 198 899,26 грн., а саме: податку на прибуток підприємств, який сплачують інші підприємства (код класифікації доходів бюджету 11021000, код за КАТОТТГ UA0098500, Краматорська територіальна громада територіальна громада), у сумі 680,00 грн.; податок на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки, сплачений юридичними особами, які є власниками об`єктів нежитлової нерухомості (код класифікації доходів бюджету 18010400, код за КАТОТТГ UA0098500, Краматорська територіальна громада), у сумі 24 958,57 грн.; орендна плата з юридичних осіб (код класифікації доходів бюджету 18010600, код за КАТОТТГ UA0098500, Краматорська територіальна громада), у сумі 173 260,69 грн.

Позовні вимоги обґрунтовуються тим, що за відповідачем рахується заборгованість з податку на прибуток підприємств, який сплачують інші підприємства, з податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки, сплачений юридичними особами, які є власниками об`єктів нежитлової нерухомості та з орендної плати з юридичних осіб на загальну суму 198 899,26 грн. Зазначена заборгованість виникла на підставі податкового повідомлення-рішення форми «ПС» від 09.05.2025 № 2583/05-99-04-09/24815853, податкової декларації з плати за землю від 16.02.2022, податкової декларації з податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки від 17.02.2022 та підтверджується податковою вимогою форми "Ю" від 22.03.2024 № 0-0599, інтегрованою карткою платника податків.

У зв`язку з тим, що відповідач самостійно не сплачує узгоджену суму зобов`язання в установлені законодавством строки, контролюючий орган звертається до суду з позовом про стягнення коштів платника податків, який має податковий борг.

Ухвалою Донецького окружного адміністративного суду від 05.12.2025 відкрито спрощене позовне провадження у справі без повідомлення (виклику) сторін та проведення судового засідання за наявними у справі матеріалами в порядку, визначеному статтею 262 КАС України.

07.01.2026 на адресу суду від Товариства з обмеженою відповідальністю «КУЛЬТУРНО-ДОЗВІЛЬНИЙ ЦЕНТР «НІКА» надійшов зустрічний позов, у якому відповідач просить:

- визнати протиправною бездіяльність відповідача щодо скасування в інтегрованій картці платника Товариства з обмеженою відповідальністю «КУЛЬТУРНО-ДОЗВІЛЬНИЙ ЦЕНТР «НІКА» сум пені, автоматично нарахованих ІКП після подання уточнюючих декларацій - Податкова декларація з плати за землю (земельний податок та/або орендна плата за земельні ділянки державної або комунальної власності) «Уточнююча» за 2022 рік від 10.10.2024 та Податкова декларація з податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки «Уточнююча» за 2022 рік від 29.10.2024;

- зобов`язати відповідача виключити суму пені з ІКП.

Обгрунтовуючи зустрічний позов відповідач зазначає, що вимоги про стягнення податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки, сплачений юридичними особами, які є власниками об`єктів нежитлової нерухомості, а саме: нарахованої пені в розмірі: 1295,33 грн. за період з 29.07.2022 по 29.10.2024; 2 563,89 грн. за період з 29.07.2022 по 29.10.2024; 1322,11 грн. за період з 28.10.2022 по 29.10.2024; 2563,89 грн. за період з 28.10.2022 по 29.10.2024; 1322,11 грн. за період з 30.01.2023 по 29.10.2024; 2563,89 грн. за період з 30.01.2023 по 29.10.2024 та вимоги про стягнення орендної плати з юридичних осіб, а саме: нарахованої пені в розмірі: 8 808,02 грн. за період з 01.06.2022 по 10.10.2024; 0,20 грн. за період з 29.06.2022 по 10.10.2024; 8 808,02 грн. за період 29.06.2022 по 10.10.2024; 0,20 грн. за період з 02.08.2022 по 10.10.2024; 8 808,02 грн. за період з 02.08.2022 по 10.10.2024; 0,20 грн. за період з 29.08.2022 по 10.10.2024; 8 808,02 грн. за період з 29.08.2022 по 10.10.2024; 0,20 грн. за період з 29.09.2022 по 10.10.2024; 8 808,02 грн. за період з 29.09.2022 по 10.10.2024; 0,20 грн. за період з 31.10.2022 по 10.10.2024; 8 808,02 грн. за період з 31.10.2022 по 10.10.2024; 0,20 грн. за період з 29.11.2022 по 10.10.2024; 8 808,02 грн. за період з 29.11.2022 по 10.10.2024; 0,20 грн. за період з 30.12.2022 по 10.10.2024; 8 808,02 грн. за період з 30.12.2022 по 10.10.2024; 0,20 грн. за період з 30.01.2023 по 10.10.2024; 8 808,02 грн. за період з 30.01.2023 по 10.10.2024; 0,20 грн. за період з 01.03.2023 по 10.10.2024; 8 808,02 грн. за період з 01.03.2023 по 10.10.2024; 0,20 грн. за період з 31.03.2023 по 10.10.2024 є протиправними, оскільки податковою декларацію з плати за землю (земельний податок та/або орендна плата за земельні ділянки державної або комунальної власності) «Уточнююча» за 2022 рік та податковою декларацію з податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки «Уточнююча» за 2022 рік було зменшено суму раніше нарахованого грошового зобов`язання. Разом з тим, позивачем в день отримання уточнюючих декларацій, якими зменшено податкові зобов`язання, було здійснено нарахування пені без зменшеного раніше нарахованого грошового зобов`язання.

Враховуючи викладене, відповідач просить суд, виключити нараховані вище суми пені з інтегрованої картки платника Товариства з обмеженою відповідальністю «КУЛЬТУРНО-ДОЗВІЛЬНИЙ ЦЕНТР «НІКА».

Ознайомившись із зустрічною позовною заявою, вважаю, що зазначена зустрічна позовна заява підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Відповідно до ст. 178 КАС України зустрічна позовна заява, яка подається з додержанням загальних правил пред`явлення позову, повинна відповідати вимогам статей 160, 161, 172 цього Кодексу.

До зустрічної позовної заяви, поданої з порушенням вимог, встановлених частиною першою цієї статті, застосовуються положення статті 169 цього Кодексу.

Зустрічна позовна заява, подана з порушенням вимог частин першої та другої цієї статті, повертається заявнику. Копія зустрічної позовної заяви долучається до матеріалів справи.

Згідно п. 5 ч. 1 ст. 171 КАС України, після одержання позовної заяви суддя з`ясовує, зокрема, чи подано позов у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).

Частиною 6 статті 161 КАС України встановлено, що у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Відповідно до ч. 1 ст. 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Інститут строків звернення до суду з відповідними позовними заявами законом передбачено з метою спонукання учасників адміністративного судочинства до своєчасного вчинення ними процесуальних дій. Регламентування строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Крім цього, строки звернення до суду із адміністративним позовом обмежують час, протягом якого правовідносини можуть вважатися спірними.

За загальним правилом для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк (ч. 2 ст. 122 КАС України).

Відповідно до ч. 2 ст. 122 КАС України, перебіг строку для звернення до адміністративного суду починається від дня виникнення права на адміністративний позов, тобто, коли особа дізналася або могла дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів. Незнання про порушення через байдужість до своїх прав або небажання дізнатися не може визнаватися поважною причиною пропуску строку звернення до суду.

Щодо відліку строку звернення із адміністративним позовом, суд зазначає, що порівняльний аналіз термінів "дізнався" та "повинен дізнатися", що містяться в ч. 2 ст. 122 КАС України, дає підстави для висновку про презумпцію можливості та обов`язку позивача знати про стан своїх прав. При визначенні початку перебігу строку звернення до суду, суд з`ясовує момент, коли особа фактично дізналася або мала реальну можливість дізнатися про наявність відповідного порушення (рішення, дії, бездіяльності), а не коли вона з`ясувала для себе, що певні рішення, дії чи бездіяльність стосовно неї є порушенням.

Якщо цей день встановити точно неможливо, строк обчислюється з дня, коли особа повинна була дізнатися про порушення своїх прав (свобод чи інтересів).

Поняття "повинен був дізнатися" необхідно розуміти як неможливість незнання, високу вірогідність, можливість дізнатися про порушення своїх прав. Зокрема, особа має можливість дізнатися про порушення своїх прав, якщо їй відомо про обставини прийняття рішення чи вчинення дій і у неї відсутні перешкоди для того, щоб дізнатися про те, яке рішення прийняте або які дії вчинені.

Отже, законодавець виходить не тільки з факту безпосередньої обізнаності особи про факти порушення її прав, а й об`єктивної можливості цієї особи знати про такі факти.

Також порівняльний аналіз словоформ "дізналася" і "повинна була дізнатися" дає підстави для висновку про презумпцію можливості та обов`язку особи знати про стан своїх прав. Незнання про порушення через байдужість до своїх прав або небажання дізнатися не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду.

Відповідач зазначає, що ним було подано податкову декларацію з плати за землю (земельний податок та/або орендна плата за земельні ділянки державної або комунальної власності) «Уточнююча» за 2022 рік та податкову декларацію з податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки «Уточнююча» за 2022 рік, якими було зменшено суму раніше нарахованого грошового зобов`язання, однак Головним управлінням ДПС у Донецькій області в день отримання уточнюючих декларацій, якими зменшено податкові зобов`язання, не здійснено зменшення раніше нарахованого грошового зобов`язання, що в подальшому призвело до протиправного нарахування пені на суму податкового боргу, якого насправді не мало б існувати.

З наданих відповідачем до відзиву на позовну заяву Головного управління ДПС у Донецькій області доказів судом встановлено, що податкову декларацію з плати за землю (земельний податок та/або орендна плата за земельні ділянки державної або комунальної власності) «Уточнююча» за 2022 рік відповідачем подано 10.10.2024, а податкову декларацію з податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки «Уточнююча» за 2022 рік 29.10.2024.

З наведеного вбачається, що право позивача на звернення до суду з вимогами, викладеними у зустрічній позовній заяві, виникло у нього після подання уточнюючих податкових декларацій за 2022 роки від 10.10.2024 та від 29.10.2024 та не зменшення контролюючим органом раніше нарахованого грошового зобов`язання.

Також до відзиву на позовну заяву Головного управління ДПС у Донецькій області відповідачем долучено заяву від 10.01.2025 про неможливість виконувати податкові обов`язки та рішення, до якої долучено, зокрема податкову декларацію з плати за землю (земельний податок та/або орендна плата за земельні ділянки державної або комунальної власності) «Уточнююча» за 2022 рік та податкову декларацію з податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки «Уточнююча» за 2022 рік; рішення про результати розгляду скарги від 28.03.2025 на рішення Головного управління ДПС у Донецькій області від 22.01.2025 про можливість своєчасного виконання платником податків свого податкового обов`язку.

Отже, відповідач знав про неврахування Головним управлінням ДПС у Донецькій області уточнюючої податкової декларації з плати за землю (земельний податок та/або орендна плата за земельні ділянки державної або комунальної власності) за 2022 рік та уточнюючої податкової декларації з податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки за 2022 рік ще 22.01.2025.

Разом з тим, із зустрічним позовом відповідач звернувся лише 07.01.2026, тобто з пропуском шестимісячного строку, встановленого статтею 122 КАС України.

Відповідач у зустрічному позові з посиланням на п. 42.1 статті 42, п. 86.8 статті 86 ПК України, зазначає, що позивачем за первинним позовом не було повідомлено відповідача про нарахування пені, яке відбулося після отримання уточнюючих декларацій.

Разом з тим, суд зазначає, що п. 42.1 статті 42 та п. 86.8 статті 86 ПК України регулюють порядок складення та вручення податкових повідомлень-рішень, податкових вимог.

Однак, суд зазначає, що відповідачем не оскаржується податкове повідомлення-рішення форми «ПС» від 09.05.2025 № 2583/05-99-04-09/24815853 та/або податкова вимога форми "Ю" від 22.03.2024 № 0-0599.

При цьому, згідно інформації з автоматизованої комп`ютерної програми "Діловодство спеціалізованого суду" судом встановлено, що позивач 24.07.2025 вже звернувся із позовною заявою до Головного управління ДПС у Донецькій області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення форми «ПС» від 09.05.2025 № 2583/05-99-04-09/24815853.

Ухвалою Донецького окружного адміністративного суду від 29.07.2025 у справі № 200/5501/25 позовну заяву було залишено без руху, та в подальшому ухвалою Донецького окружного адміністративного суду від 21.08.2025 було повернуто позовну заяву.

Суд звертає увагу, що предметом зустрічного позову є визнання протиправною бездіяльності контролюючого органу, яка, на переконання позивача, полягає у не зменшенні раніше нарахованого грошового зобов`язання у день отримання уточнюючих податкових декларацій від 10.10.2024 та 29.10.2024. Така бездіяльність, за твердженням позивача, спричинила подальше нарахування пені.

Водночас положення пункту 42.1 статті 42 та пункту 86.8 статті 86 ПК України регламентують порядок направлення (вручення) платнику податків податкових повідомлень-рішень та податкових вимог, а не порядок відображення показників уточнюючих податкових декларацій в інтегрованій картці платника податків чи момент зменшення раніше визначених грошових зобов`язань. Відтак, посилання відповідача на зазначені норми не стосуються предмета заявлених зустрічних позовних вимог та не можуть вважатися поважною причиною пропуску строку звернення до суду.

Крім того, з матеріалів справи вбачається, що позивач достеменно знав про неврахування контролюючим органом уточнюючих податкових декларацій не пізніше 22.01.2025, що підтверджується рішенням Головного управління ДПС у Донецькій області про можливість своєчасного виконання платником податків свого податкового обов`язку. Саме з цього моменту позивач мав об`єктивну можливість усвідомити порушення свого права та реалізувати право на судовий захист.

Також суд зазначає, що наказом Міністерства фінансів України від 14.07.2017 № 637 затверджено Порядок функціонування Електронного кабінету (далі Порядок № 637).

Відповідно до п. 1 Розділу ІІ Порядку № 637 електронний кабінет - сукупність інформаційно-комунікаційних систем ДПС, що забезпечує електронну форму взаємодії між платниками податків та державними, у тому числі контролюючими, органами з питань реалізації прав та обов`язків, визначених Кодексом та іншими законами, контроль за дотриманням яких покладено на контролюючі органи, та нормативно-правовими актами, прийнятими на підставі та на виконання Кодексу та інших законів, контроль за дотриманням яких покладено на контролюючі органи.

Згідно п. 15 Розділу ІІ Порядку № 637 користувачами Електронного кабінету є:

відкритої частини: фізичні та юридичні особи, які мають вільний доступ до мережі Інтернет;

приватної частини (особистого кабінету): платники податків, які здійснили вхід після проходження електронної ідентифікації за допомогою інтегрованої системи електронної ідентифікації та відповідно до вимог Закону України «Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги»; уповноважені посадові особи державних органів, визначених відповідно до спільних наказів, укладених договорів (угод, протоколів) про інформаційну взаємодію між ДПС та державними органами, які здійснили вхід після проходження електронної ідентифікації за допомогою інтегрованої системи електронної ідентифікації та відповідно до вимог Порядку використання електронних довірчих послуг в органах державної влади, органах місцевого самоврядування, підприємствах, установах та організаціях державної форми власності, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 01 серпня 2023 року № 798.

Отже, законодавець прямо визначив Електронний кабінет як належний і достатній спосіб доведення до відома платника податків інформації про виконання його податкових обов`язків, у тому числі шляхом відображення відповідних показників в інформаційних системах ДПС.

Крім того, наказом Міністерства фінансів України від 12.01.2021 № 5 затверджено Порядок ведення податковими органами оперативного обліку податків, зборів, платежів та єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування (далі Порядок № 5).

Відповідно до п. 1 Порядку № 5 цей Порядок визначає правила ведення в податкових органах оперативного обліку податків, зборів, платежів та єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування.

Згідно п. 2 Порядку № 5 інтегрована картка платника (далі - ІКП) - форма оперативного обліку за визначеними параметрами, яка містить інформацію щодо облікових даних платника та призначена для хронологічного, систематичного або комбінованого накопичення, групування та узагальнення інформації з реквізитів первинних документів, оброблених засобами ІКС ДПС (податкових декларацій, звітності з єдиного внеску, податкових повідомлень-рішень, рішень податкового органу, повідомлень економічних операторів, отриманих з Електронної системи обігу алкогольних напоїв, тютюнових виробів та рідин, що використовуються в електронних сигаретах, про розраховану (зменшену) суму акцизного податку за сформовані (деактивовані) унікальні ідентифікатори, вимоги про сплату боргу (недоїмки) з єдиного внеску, рішення про розстрочення, відстрочення грошових зобов`язань чи податкового боргу, даних Казначейства про надходження платежів тощо).

Інформація в ІКП ґрунтується на показниках первинних документів, оброблених ІКС ДПС.

Відповідно до п.п. 1 п. 1 Розділу ІІ Порядку № 5 для забезпечення ведення оперативного обліку податків, зборів, платежів, єдиного внеску в ІКС ДПС відкриваються ІКП за кожним кодом класифікації доходів бюджету/технологічним кодом єдиного внеску щодо кожного платника, територіального органу ДПС, що відповідає місцю обліку платника або обліку об`єкта оподаткування, коду території територіальної громади згідно з Кодифікатором адміністративно-територіальних одиниць та територій територіальних громад, затвердженим наказом Міністерства розвитку громад та територій України від 26 листопада 2020 року № 290 (у редакції наказу Міністерства розвитку громад та територій України від 12 січня 2021 року № 3).

ІКП містить інформацію про первинні показники оперативного обліку, облікові операції та первинні показники оперативного обліку, які характеризують стан розрахунків платника з бюджетами та фондами загальнообов`язкового державного соціального і пенсійного страхування за відповідним видом платежу та відповідною адміністративно-територіальною одиницею.

Під час проведення облікової операції в ІКП зазначаються дата запису операції, зміст операції та/або документ, на підставі якого здійснюється запис.

Згідно п.п. 2 п. 1 Розділу ІІ Порядку № 5 ІКП відкривається:

за місцезнаходженням юридичних осіб, відокремлених підрозділів юридичних осіб, місцем проживання осіб (фізичних осіб, фізичних осіб - підприємців, самозайнятих осіб) (основне місце обліку);

за місцем розташування (реєстрації) їх підрозділів, рухомого та нерухомого майна, об`єктів оподаткування або об`єктів, які пов`язані з оподаткуванням, або через які проводиться діяльність (неосновне місце обліку).

ІКП новоствореному платнику засобами ІКС ДПС відкриваються на підставі алгоритму визначення платежів, належних йому до сплати.

Крім того, ІКП відкриваються автоматично кожному платнику в разі:

нарахування сум платежів, самостійно визначених платником (за фактом надходження податкових декларацій, розрахунків, уточнюючих розрахунків);

нарахування сум платежів, визначених територіальним органом ДПС (акт перевірки, податкове повідомлення-рішення, рішення про застосування штрафних (фінансових) санкцій, передбачених Законом України «Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, спиртових дистилятів, алкогольних напоїв, тютюнових виробів, рідин, що використовуються в електронних сигаретах, та пального», рішення про застосування штрафних санкцій з єдиного внеску, вимоги про сплату боргу (недоїмки) з єдиного внеску);

сплати платежів за фактом надходження інформації від Казначейства про надходження сум податків, зборів, платежів, єдиного внеску;

включення платника до реєстру платників відповідного податку, які ведуться податковими органами.

Таким чином, відображення пені в інтегрованій картці платника податків є результатом автоматизованого обліку, що здійснюється на підставі норм Податкового кодексу України та Порядку № 5, і не передбачає обов`язку контролюючого органу здійснювати окреме індивідуальне повідомлення платника податків про кожну облікову операцію, відображену в ІКП.

З урахуванням наведеного, доводи відповідача про те, що його не було повідомлено про нарахування пені, є безпідставними, оскільки законодавством прямо передбачено доступ платника податків до всієї інформації щодо стану розрахунків з бюджетом через Електронний кабінет, а відображення відповідних сум в інтегрованій картці платника податків є належним способом доведення такої інформації до відома платника.

Отже, відповідач мав об`єктивну можливість дізнатися про неврахування контролюючим органом уточнюючих податкових декларацій уже з моменту їх подання 10.10.2024 та 29.10.2024, оскільки відповідні показники підлягали автоматичному відображенню в інтегрованій картці платника податків та були доступні йому через Електронний кабінет платника податків. Відсутність коригування раніше нарахованих грошових зобов`язань після подання уточнюючих декларацій свідчила про невиконання контролюючим органом відповідних облікових дій та могла бути виявлена платником шляхом перевірки стану розрахунків з бюджетом.

Крім того, не пізніше 22.01.2025 відповідач уже достовірно та однозначно дізнався про факт неврахування зазначених уточнюючих податкових декларацій, що підтверджується рішенням Головного управління ДПС у Донецькій області про можливість своєчасного виконання платником податків свого податкового обов`язку. Саме з цієї дати відповідач усвідомив порушення свого права та мав повну, об`єктивну і належну інформацію для реалізації права на звернення до суду.

За таких обставин звернення із зустрічним позовом 07.01.2026 відбулося після спливу шестимісячного строку, встановленого статтею 122 КАС України, а заявлені у зустрічному позові доводи не містять обґрунтування поважності причин його пропуску.

Згідно ч. 6 ст. 161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

При цьому, поважними причинами визнаються лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені належними, допустимими та достатніми доказами.

З огляду на вказане, відповідач повинен подати заяву про поновлення строку звернення до суду та докази поважності причин його пропуску, що узгоджується із нормою ч. 1 ст. 77 КАС України, про обов`язковість доведення стороною спору тих обставин, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення.

Частиною 1 статті 123 КАС України визначено, що у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Відтак, відповідачу встановлюється десятиденний строк з дня вручення копії ухвали для подання заяви про поновлення строку звернення до суду та доказів поважності причин пропуску строку.

Також суд зазначає, що 18.10.2023 набрав чинності Закон України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо обов`язкової реєстрації та використання електронних кабінетів в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами" від 29.06.2023 № 3200-IX, яким абз. 1 ч. 6 ст. 18 КАС України викладено в наступній редакції: 6. Адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, зареєстровані за законодавством України як юридичні особи, їх територіальні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи, зареєстровані за законодавством України, реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку.

Відповідно до п. 1 розділу II Прикінцевих та перехідних положень Закону від 29.06.2023 № 3200-IX, цей Закон набирає чинності з дня, наступного за днем його опублікування, та вводиться в дію через 90 днів з дня його опублікування, крім: підпункту 1 пункту 2 та підпункту 1 пункту 3 розділу I цього Закону в частині обов`язкової реєстрації юридичними особами (приватної форми власності) електронних кабінетів в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, які вводяться в дію через сім місяців з дня опублікування цього Закону.

Закон від 29.06.2023 № 3200-IX був опублікований 20.07.2023, тому з 20.02.2024 юридичні особи (приватної форми власності) зобов`язані зареєструвати електронний кабінет відповідно до статті 18 КАС України.

Відповідно до абз. 2 ч. 1 ст. 169 КАС України, суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху також у разі, якщо позовну заяву подано особою, яка відповідно до частини шостої статті 18 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його.

Згідно з абз. 2 ч. 6 ст. 18 КАС України процесуальні наслідки, передбачені цим Кодексом у разі звернення до суду з документом особи, яка відповідно до цієї частини зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються судом також у випадках, якщо інтереси такої особи у справі представляє адвокат.

Отже, Товариство з обмеженою відповідальністю «КУЛЬТУРНО-ДОЗВІЛЬНИЙ ЦЕНТР «НІКА» має обов`язок з реєстрації Електронного кабінету, однак, такий (згідно з наявною у суду інформацією) не виконало, що є підставою для залишення позовної заяви без руху. Наявність Електронного кабінету у представника скаржника - адвоката Червоної А.В. не впливає і не позбавляє такого обов`язку юридичну особу, про що прямо зазначено в абз. 2 ч. 6 ст. 18 КАС України.

Аналогічного висновку дійшов Верховний Суд в ухвалах від 22.04.2025 по справі № 320/12537/23, від 29.07.2025 по справі № 640/9591/20.

Таким чином Товариство з обмеженою відповідальністю «КУЛЬТУРНО-ДОЗВІЛЬНИЙ ЦЕНТР «НІКА» повинно надати до суду докази реєстрації Електронного кабінету в підсистемі «Електронний суд».

Згідно з ч. 1 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення.

Відповідно до ч. 2 ст. 169 КАС України, в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Вищенаведені обставини вказують на невідповідність зустрічної позовної заяви вимогам встановленим КАС України, а тому вона підлягає залишенню без руху з наданням відповідачу строку для усунення вказаних недоліків.

Керуючись ст. 160, 161, 169, 171, 248, 256 КАС України, суддя,-

УХВАЛИВ:

Зустрічну позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «КУЛЬТУРНО-ДОЗВІЛЬНИЙ ЦЕНТР «НІКА» до Головного управління ДПС у Донецькій області про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити дії - залишити без руху.

Відповідачу надати строк для усунення недоліків зустрічної позовної заяви протягом 10 (десяти) днів, з моменту отримання копії даної ухвали, шляхом надання до суду:

- заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду із зазначенням підстав для поновлення строку звернення до суду та надати докази поважності причин його пропуску;

- доказів реєстрації електронного кабінету Товариства з обмеженою відповідальністю «КУЛЬТУРНО-ДОЗВІЛЬНИЙ ЦЕНТР «НІКА» в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку відповідно до ст. 18 КАС України.

Роз`яснити відповідачу, що якщо недоліки зустрічної позовної заяви, яку залишено без руху, не будуть усунуті у встановлений судом строк, зустрічна позовна заява буде повернута відповідно до пункту 1 частини 4 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України.

Копію ухвали про залишення зустрічної позовної заяви без руху невідкладно надіслати особі, що звернулась із позовною заявою.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя О.С. Духневич